DOSAR NR. 19537./3/2008 
ROMÂNIA
TRIBUNALUL BUCUREŞTI
SECŢIA A IX-A – CONTENCIOS ADMINISTRATIV ŞI FISCAL
SENTINŢA CIVILĂ NR.2034
ŞEDINŢA PUBLICĂ DIN DATA DE  19.05.2011

Pe rol se află rejudecarea sesizării formulate de reclamanta Curtea de Conturi a României – Camera de Conturi Bucureşti – Direcţia de Control Financiar Ulterior Bucureşti, în contradictoriu cu pârâta-parte prejudiciată Primăria Municipiului Bucureşti şi pârâţii Videanu Adriean, Mihuţu Luminiţa, Sommer Vladimir, Şoşoacă Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Mitu Monica, Udrişte Gheorghe, Ilie Valeriu, Fălan Viviana Catia, Ţâţu Valentin, Bădoiu Elena, Herea Daniela, Boagiu Iuliana, Tănăsoiu Daniel Dragoş, Văduva Daniel Cosmin, Drăgoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia, având ca obiect plată despăgubiri civile – litigii Legea nr. 94/1992.
La apelul nominal făcut în şedinţă publică, au răspuns reclamanta prin consilier juridic, pârâta PMB prin consilier juridic, pârâţii persoane fizice prin avocaţi, lipsă fiind pârâtul Tănăsoiu Daniel Dragoş.
Procedura de citare este legal îndeplinită.
S-a făcut referatul cauzei de către grefierul de şedinţă, după care, 
Reprezentantul reclamantei depune la dosar dovada achitării onorariului de expert în cuantum de 5.040 lei.
Nemaifiind alte cereri de formulat, tribunalul constată cauza în stare de judecată şi acordă cuvântul pe fond.
Reclamanta prin consilier juridic solicită admiterea acţiunii astfel cum a fost formulată prin încheierea nr. 17/14.05.2005 de Direcţia de Control Financiar Ulterior Bucureşti şi drept consecinţă să se constate existenţa prejudiciilor, neregulilor şi abaterilor cu caracter financiar- contabil cu consecinţa stabilirii răspunderii civile delictuale şi obligarea pârâţilor la plata sumelor menţionate în încheierea de sesizare. Referitor la achiziţia terenului din comuna Mihăileşti, judeţul Giurgiu, PMB a achiziţionat din împrumuturi externe un bun imobil compus din teren în suprafaţă de 10.001 mp şi construcţii edificate pe acesta, pentru care a plătit un preţ de 155 de euro/mp, exagerat de mare, raportat la zona de amplasament a locaţiei, contrar prevederilor HCGMB nr. 295/2006, în care s-a precizat cu claritate baremul preţului de negociere. La data achiziţiei terenului nu a existat nici un raport de evaluare întocmit. Ulterior operaţiunii de achiziţie, entitatea controlată a efectuat 2 rapoarte de evaluare ce fac referire la o evaluare comercială a imobilului, în condiţiile în care PMB nu a cumpărat acest imobil în scopuri comerciale, ci acesta are destinaţia de „adăpost pentru câini şi de birouri”. Aceste rapoarte de evaluare întocmite ulterior achiziţiei imobilului sunt efectuate pro causa, fără să aibă nici un fel de valoare probantă şi încalcă şi dispoziţiile HCGMB nr. 295/2006. Achiziţia locaţiei de la Mihăileşti a antrenat utilizarea nejustificată a unor surse financiare atrase (credite externe), în esenţă fiind o operaţiune contrară intereselor unităţii administrativ teritoriale; operaţiunea trebuia realizată cu costuri cât mai mici, dat fiind că plata urma să se facă din împrumuturi de pe piaţa externă de capital, generatoare de dobânzi, iar achiziţia nu producea profituri viitoare care să acopere costurile acesteia. Cu privire la efectuarea unor plăţi nejustificate pentru reabilitarea străzilor s-a constatat că angajamentele legale încheiate au fost supraevaluate prin includerea în ofertele financiare a unor elemente de cheltuială nelegale, precum şi prin supradimensionarea cantităţilor de lucrări real necesare executării obiectivelor contractate; în acest mod au fost incluse drept obligaţii, în sarcina resurselor financiare ale bugetului PMB, elemente de cheltuială nereale, pe care entitatea verificată nu le datorează; concluzia raportului de expertiză nu poate fi reţinută atâta timp cât acesta face o afirmaţie generală şi interpretativă a normelor legale. În ceea ce priveşte instalaţia de transponder, aşa cum afirmă şi expertul tehnic, decontarea montajului s-a făcut contrar prevederilor legale privind execuţia bugetară, fiind vorba despre o plată nelegală atâta timp cât aceste plăţi s-au făcut în contul unei lucrări neefectuate până la data plăţii. În ceea ce priveşte necalcularea şi nevirarea contribuţiei de asigurări sociale de stat, aferente sumelor plătite  de PMB sub formă de indemnizaţii consilierilor municipali este nefondată susţinerea conform căreia consilierii locali ar fi exceptaţi de la această plată; exceptarea consilierilor locali de la plata acestei contribuţii a fost introdusă abia la data de 12.06.2009 prin Legea nr. 209/2009, însă perioada vizată de control o constituie exerciţiul bugetar la nivelul anului 2007, deci anterior intrării în vigoare a Legii nr. 209/2009, prin urmare, la nivelul anului 2007, consilierii locali aveau obligaţia de a plăti CAS pentru indemnizaţiile de şedinţă.
Reprezentanta pârâtei PMB solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată, având în vedere întâmpinarea formulată de instituţie depusă la data de 13.06.2008, pe care o susţine în totalitate şi în acest ciclu procesual.
Pentru pârâţii Videanu Adriean şi Drăgoi Alexandru Bogdan răspunde domnul avocat Stoica Valeriu care formulează concluzii de respingere a sesizării formulate de reclamantă. Arată că concluziile ce vor fi expuse în legătură cu punctul 1 din actul de sesizare folosesc tuturor pârâţilor. Arată că pricina se află în prezent la al doilea ciclu procesual; prin decizia civilă nr. 210/2010 pronunţată de Curtea de Apel Bucureşti – Secţia de Contencios Administrativ şi Fiscal se reţine în legătură cu punctul 1 al actului de sesizare având ca obiect suma de 4.478.328,45 lei reprezentând diferenţa de preţ considerată nejustificată pentru achiziţionarea terenului situat în comuna Mihăileşti, judeţul Giurgiu, că instanţa de fond nu a analizat expertiza tehnică imobiliară şi nici argumentele invocate de pârâţi în apărare, instanţa pronunţându-se asupra acestui punct din actul de sesizare cu ignorarea probelor administrate şi fără a analiza condiţiile legale de angajare a răspunderii civile delictuale a pârâţilor şi în mod nelegal şi-a motivat doar parţial soluţia reţinând răspunderea Primarului General şi a membrilor Comisiei de negociere în timp ce a dispus şi obligarea unor persoane care nu fac parte din Comisia de negociere. În privinţa prejudiciului, Curtea reţine că nu s-a verificat eficienţa economică a cheltuielilor efectuate. În consecinţă, pentru aceste considerente instanţa de recurs a casat hotărârea instanţei de fond dând indicaţii instanţei de rejudecare să verifice cu privire la fiecare punct din actul de sesizare întrunirea cumulativă a condiţiilor legale pentru angajarea răspunderii civile delictuale ale fiecărui pârât în raport de atribuţiile legale ale acestora, analizând întregul material probator şi susţinerile părţilor. În ceea ce priveşte primul punct al actului de sesizare, respectiv achiziţionarea imobilului de la Mihăileşti, instanţa de rejudecare trebuie să analizeze toate probele administrate, cu precădere expertiza tehnică imobiliară efectuată. Cu privire la punctul 2 din actul de sesizare, pârâţii Videanu şi Drăgoi nu au calitate procesuală pasivă, actul de sesizare fiind îndreptat împotriva altor pârâţi. În speţă se impune respingerea sesizării Curţii de Conturi pentru următoarele considerente: aşa cum a reţinut instanţa de recurs în decizia pronunţată, acţiunea formulată de Curtea de Conturi este o acţiune în răspundere civilă delictuală; în speţă nu sunt îndeplinite condiţiile răspunderii civile delictuale, respectiv nu a fost săvârşită nicio faptă ilicită, nu s-a produs nici un prejudiciu şi prin urmare, nu există nici raport de cauzalitate. Aşa cum rezultă din concluziile celor 3 rapoarte de expertiză tehnică de evaluare efectuate în legătură cu achiziţia terenului şi a construcţiei situate în comuna Mihăileşti, la stabilirea preţului de pornire în negocierea acestei achiziţii s-a avut în vedere, în mod diferenţiat preţul practicat pe piaţa imobiliară. Astfel, în procesul de negociere Comisia a respectat în ceea ce priveşte achiziţia terenului parametrii stabiliţi de Buletinul CETR, respectiv un preţ mediu de 30-33 euro/mp. Ceea ce a condus la majorarea preţului de achiziţie a acestui imobil a fost preţul practicat pe metru pătrat de teren construit, obiectivul principal urmărit de HCGMB nr.295/2006 fiind achiziţionarea unei/unor clădiri care să aibă destinaţia de adăposturi de câini şi birouri. Din rapoartele de expertiză efectuate rezultă că preţul de achiziţie este inferior valorii de circulaţie a imobilului; la stabilirea valorii de circulaţie a unui bun imobil nu interesează destinaţia pe care o va da ulterior cumpărătorul acelui bun, ci caracteristicile bunului evaluat; raportul de expertiză judiciară confirmă concluziile rapoartelor de expertiză întocmite de alţi experţi, la solicitarea PMB, respectiv că valoarea terenului în suprafaţă de 10.001 mp şi a construcţiei în suprafaţă de 1824 mp situate în comuna Mihăileşti, este mai mare decât preţul la care s-a cumpărat acest teren de către PMB; în cauză nu au fost formulate obiecţiuni la raportul de expertiză efectuat, instanţa considerându-se lămurită prin raportul efectuat; în conformitate cu indicaţiile instanţei de casare se impune a fi luat în considerare raportul de expertiză întocmit în faţa primei instanţe în cadrul ciclului procesual anterior. PMB a formulat întâmpinare prin care a solicitat respingerea sesizării ca neîntemeiată, susţinând că în patrimoniul său nu s-a produs nici un prejudiciu ca urmare a încheierii contractului nr. 7060/2007; probele administrate în cauză demonstrează că achiziţia era absolut necesară şi că fondurile au fost cheltuite în condiţii de legalitate şi fără a se crea prejudicii. Se impune ca instanţa să ţină seama de atribuţiile corespunzătoare funcţiei exercitate la momentul încheierii contractului nr. 7060/2007 de pârâţii Videanu Adriean în calitate de primar general şi de pârâtul Drăgoi Bogdan Alexandru, potrivit dispoziţiilor legale şi fişei postului, constatând că nici în raport cu aceste atribuţii nu se impune angajarea răspunderii civile delictuale a acestora. Prin dispoziţia nr.524/2007 pârâtul Videanu Adriean şi-a respectat atribuţiile care i-au fost conferite prin Legea nr. 215/2001 a administraţiei publice locale; nu se poate reproşa pârâtului Videanu Adriean că în calitate de primar general al Municipiului Bucureşti şi-ar fi încălcat atribuţiile conferite de lege şi că ar fi săvârşit astfel un fapt cauzator de prejudicii în dauna bugetului PMB; dacă nu ar fi semnat acest contract şi-ar fi încălcat atribuţiile şi ar fi fost răspunzător de neîndeplinirea atribuţiilor legale şi de nerespectarea hotărârilor CGMB, precum şi de crearea unor prejudicii în patrimoniul PMB. Pârâtul Drăgoi Bogdan Alexandru a avizat contractul de vânzare-cumpărare nr. 7060/2007 în calitate de director general al direcţiei economice în cadrul PMB, nu a fost unul dintre semnatarii acestui contract; acest pârât nu a fost implicat în activitatea de negociere a contractului nr. 7060/2007 întrucât nu era angajatul PMB la momentul încheierii contractului; acest pârât a avizat doar îndeplinirea anumitor condiţii de natură economică, nu a făcut parte din comisie şi nu avea competenţe să decidă asupra oportunităţii achiziţiei sau asupra ofertei declarată câştigătoare; nu avea ca atribuţie de serviciu să verifice dacă a fost respectată procedura achiziţiilor publice şi nici dacă a fost respectată hotărârea CGMB, aceste atribuţii reveneau comisiei de negociere special constituită în acest scop şi din care pârâtul nu a făcut parte. Punctul 9 din actul de sesizare privind obligarea la virarea contribuţiei de asigurări sociale pentru aleşii locali este neîntemeiat întrucât nu a existat temei legal pentru îndeplinirea acestei obligaţii în perioada indicată în actul de control; între consiliul local şi consilier nu există raporturi specifice dintre un angajator şi angajat iar activitatea pe care o desfăşoară alesul local nu are la bază un contract de muncă sau un contract civil. Depune concluzii scrise la care s-a anexat fişa postului pârâtului Drăgoi Bogdan Alexandru.
Pentru pârâtul Videanu Adriean răspunde şi domnul avocat Florea Gheorghe care arată că este de acord cu concluziile anterioare şi solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată. Arată că la data achiziţiei nu au existat limite de preţ stabilite de către CETR, în consecinţă, preţul informativ stabilit de CETR valabil la data achiziţiei, nu a existat, şi în lipsa acestuia, raţionamentul propus prin actul de sesizare este incorect; probele administrate demonstrează că fondurile au fost cheltuite în condiţii de legalitate şi fără a se crea prejudicii; nu se verifică existenţa abaterii financiar contabile, de natură să atragă răspunderea materială, deoarece nu se verifică încălcarea regulilor privind oportunitatea şi economicitatea operaţiunii incriminate; nu sunt întrunite condiţiile cumulative ale răspunderii materiale, sub forma răspunderii civile delictuale, subsecvenţa săvârşirii unei abateri financiar-contabile, deoarece abaterea nu există, iar probele administrate demonstrează lipsa prejudiciului, lipsa vinovăţiei, inexistenţa unei fapte ilicite, lipsa legăturii de cauzalitate dintre fapta prejudiciabilă şi pretinsul prejudiciu. Raţionamentele propuse prin actul de sesizare vizează modalitatea de atribuire a contractului de achiziţie, ceea ce excede limitei de competenţă funcţională a Curţii de Conturi; nu s-au antrenat fonduri publice în scopuri contrare unor achiziţii utile şi eficiente; operaţiile de angajare a resurselor financiare ale bugetului local s-au făcut cu respectarea legii. În ceea ce priveşte cererea de obligare la virarea contribuţiei de asigurări sociale pentru aleşii locali, soluţia ignoră succesiunea aplicării în timp a unor dispoziţii normative modificate expres; nu a existat temei legal pentru a îndeplini obligaţia în perioada indicată în actul de control; activitatea desfăşurată de alesul local nu este o activitate remunerată printr-un salariu care să constituie bază de calcul a contribuţiilor de asigurări sociale. Depune concluzii scrise.
Apărătorul pârâtei Busioc Camelia Steluţa solicită respingerea sesizării formulate de reclamantă, ca neîntemeiată, cu cheltuieli de judecată pe cale separată. Arată că pârâta Busioc Camelia nu a făcut parte din comisia de negociere a contractului de achiziţie şi nici nu a semnat contractul de vânzare-cumpărare nr. 7060/2007; cu privire la efectuarea unor plăţi nejustificate prin situaţii de lucrări referitoare la reabilitarea unor străzi, pârâtei îi revenea doar obligaţia efectuării plăţii în exercitarea funcţiei de director al direcţiei financiar-contabilitate, aceasta nu se face vinovată de nicio încălcare a vreunei norme legale sau regulament cu privire la plată. Cu privire la punctul 9 al sesizării, arată că indemnizaţia de şedinţă a consilierului local nu poate fi asimilată drepturilor salariale lunare. Depune concluzii scrise.
Apărătorul pârâtului Sommer solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată, fără cheltuieli de judecată, instanţa urmând să se raporteze la probatoriul administrat în cauză. Arată că pârâtul e vizat pe punctul 1 din actul de sesizare; toate criticile reclamantei vizează chestiuni de natură tehnică, aceste critici se raportează la simple prezumţii.
Avocatul Paula Neciu pentru pârâţii Udrişte Gheorghe, Mitu Monica, Constantinescu Florentina, Ţâţu Valentin, Ilie Valeriu şi Iordache Adrian solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată; consideră că atât actul de sesizare, cât şi actul de control care a stat la baza întocmirii actului de sesizare nu respectă cerinţele legale, acesta fiind efectuat şi întocmit în contradicţie cu dispoziţiile Hotărârii Senatului României nr. 54/2007 şi cu depăşirea limitelor competenţelor; atât situaţia de fapt reţinută de reclamantă în actul de sesizare, cât şi temeiurile de drept invocate de aceasta nu sunt dovedite fapt care conduce la lipsirea de temeinicie şi legalitate a capătului 1 din actul de sesizare. Nici în ceea ce priveşte capătul 2 al actului de sesizare reclamanta nu face dovada îndeplinirii cumulative a condiţiilor în vederea angajării răspunderii civile delictuale, plăţile efectuate respectând cerinţele legale. Depune concluzii scrise.
Apărătorul pârâtelor Fălan Viviana şi Bădoiu Elena solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată; simpla prezenţă în comisia de evaluare a ofertelor, în calitate de membri, nu reprezintă un fapt de natură să atragă răspunderea civilă delictuală; nu este îndeplinită condiţia existenţei prejudiciului, fapt evidenţiat de concluziile raportului de expertiză contabilă care a stabilit că nu s-a produs nici un prejudiciu, concluzii care se coroborează cu cele ale raportului de expertiză tehnică efectuat de expertul Uţă Veronel; nu poate fi reţinută în sarcina pârâtelor săvârşirea unei fapte ilicite şi a unui prejudiciu creat de pârâte prin fapta proprie, atâta vreme cât comisia de evaluare din care au făcut parte şi-a încetat activitatea la momentul atribuirii ofertei, toate aspectele reţinute în raportul intermediar de control având în analiză aspecte din viitor în legătură cu executarea lucrărilor cu privire la care pârâtele nu au avut nicio atribuţie şi nicio competenţă. Depune concluzii scrise.
Apărătorul pârâtelor Halipa Veronica  şi Mihuţu Luminiţa solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată, rezultând fără echivoc că nu există prejudiciu. Depune concluzii scrise.
Apărătorul pârâţilor Şoşoacă Bogdan, Boagiu Iuliana, Văduva Daniel Cosmin şi alţii solicită respingerea sesizării ca neîntemeiată, fără cheltuieli de judecată, instanţa urmând să se raporteze la probatoriul administrat în cauză.
Tribunalul reţine cauza spre soluţionare.

TRIBUNALUL,
	Prin cererea înregistrată pe rolul acesteia instante sub nr.19537/3/2008 reclamanta Curtea de Conturi a Romaniei- Camera de Conturi Bucuresti a sesizat instanta prin incheierea nr.17/14.05.2008 pentru stabilirea raspunderii civile delictuale si a obligarii la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti, astfel: 1.suma de 4.478.328,45 lei reprezentind diferenta prêt teren platita peste nivelul aprobat prin HCGMB nr.295/2006, cu foloase nerealizate aferente de 62.090,14 lei, ce urmeaza a fi actualizate la data pronuntarii sentintei, in solidar in sarcina urmatorelor persoane: Mihutu Lumitita, Sommer Vladimir, Sosoaca Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Vaduva Dan- membrii comisiei de negociere, Videanu Adriean, Dragoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia si Mitu Monica- ca semnatari ai contractului de vinzare- cumparare si, pe cale de consecinta, obligarea PMB de a vira sumele recuperate in contul bugetului local ca restituiri din finantarea anilor precedenti; 2) suma de 32.602.562 lei reprezentând plăţi nelegale pentru lucrările de reabilitare a străzilor, cu foloasele nerealizate de 1.532.979 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Udrişte Gheorghe, Sommer Vladimir, Constantinescu Florentina, Busuioc Camelia, Ilie Valeriu, Mitu Monica, Falan Viviana, Titu Valentin şi Bădoiu Elena, si pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti de a vira sumele recuperate în contul bugetului local ca restituiri din finanţarea anilor precedenţi; 3) suma de 33.286 lei reprezentând contribuţie individuală de asigurări sociale cu majorări de întârziere aferente 10.861 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei şi 22.295 lei majorări de întârziere aferente  contribuţiei „angajatorului” ce urmează a fi actualizată la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Videanu Adriean – primar general, Busuioc Camelia, Herea Danilea şi Boagiu Iuliana, si, pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul asigurărilor sociale de stat a acestor sume, la care se adaugă contribuţia „angajatorului” în sumă de 68.323 lei; 4) suma de 945 lei reprezentând majorări de întârziere aferente sumei datorate bugetului de stat pentru neangajarea persoanelor cu handicap, în sarcina directorului executiv Tănăsoiu Daniel Dragoş si, pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul de stat a acestei sume.
S-a constatat neîndeplinirea condiţiilor legale pentru acordarea descărcării de gestiune, iar în raportul de control intermediar au fost reţinute următoarele fapte cauzatoare de prejudicii şi abateri cu caracter financiar-contabil:
1. Achiziţia unui teren în suprafaţă totală de 10.001 mp cu construcţii (pavilion administraţie, grajd, anexă, depozit şi cabină poartă) pe o suprafaţă construită la sol de 1.815,50 mp fără a se respecta prevederile HCGMB nr.295/2006 referitoare la încadrarea în limitele de preţ publicate în Buletinul Corpului Experţilor Tehnici din România. Diferenţa de preţ plătită nejustificat peste cel publicat de Corpul Experţilor Tehnici este de 4.478.328,45 lei (echivalent a 1.220.120 euro), aferent căreia s-au calculat daune-interese în sumă de 62.090,14 lei la nivelul dobânzii la eurobonduri (întrucât achiziţia a fost achitată din contul de împrumuturi din emisiuni de obligaţiuni emise pe piaţa internaţională  de capital – „eurobonduri”). Faptele sunt prezentate în raportul de control intermediar la Cap. I.I.
2. Nereguli în derularea procedurii de achiziţie a proiectării şi execuţiei lucrărilor la obiectivul  de investiţie „Reabilitarea şi modernizarea Stadionului Naţional Lia Manoliu”, cu consecinţe în angajarea nelegală a cheltuielilor. Astfel, a fost declarată câştigătoare o ofertă inacceptabilă şi neconformă, întrucât preţul ofertat depăşeşte valoarea fondurilor alocate cu această destinaţie, iar durata totală pentru proiectare şi execuţie depăşeşte pe cea aprobată prin HCGMB nr. 229/2006. Totodată, parametrii tehnici rezultaţi din proiectul tehnic întocmit de ofertantul câştigător la licitaţiei sunt mai mici cu 28%-59% decât cei aprobaţi în studiul de fezabilitate prin HCGMB nr. 229/2006. Faptele sunt prezentate în raportul de control intermediar la Cap. I.2.1.
3. Decontarea nelegală în avans, a unor cheltuieli de organizare de şantier neexecutate (manoperă, utilaj şi transport macarale) aferente obiectivului de investiţii „Reabilitare şi modernizare Stadion Naţional Lia Manoliu”, în valoare de 8.073.845 lei, pentru care s-au calculat foloase nerealizate de 227.709 lei. În timpul controlului, lucrările de organizare de şantier au fost executate, iar foloasele nerealizate au fost încasate de la furnizor, reîntregindu-se bugetul local. Abaterea este prezentată în raportul de control intermediar la Cap. I.2.2.1.
4. Decontarea nelegală, în avans, a unor cheltuieli de proiectare (detalii de execuţie D.E.) aferente obiectivului de investiţii „Reabilitare şi modernizare Stadion Naţional Lia Manoliu”, în valoare de 5.055.839,36 lei, aferent cărora s-au calculat foloase neralizate de 141.307 lei. În timpul controlului, lucrările de proiectare au fost recepţionate, iar foloasele nerealizate au fost încasate de la furnizor, reîntregindu-se bugetul local. Abaterea este prezentată în raportul de control intermediar la Cap. I.2.2.2.
5. Întocmirea necorespunzătoare şi incompletă a documentaţiei de achiziţie pentru lucrările de reabilitare a străzilor, concretizată în: - nerefacerea devizului general ca urmare a reducerii dimensiunilor obiectivului din studiul de fezabilitate, cu efect în supraevaluarea cheltuielilor; - nedefalcarea, în structura devizului general, a valorii supuse procedurii de achiziţie, distinct de celelalte elemente ale investiţiei (cu studiul de fezabilitate, cu organizarea procedurii, taxe în sarcina beneficiarului); - neîntocmirea listelor cu cantităţi de lucrări corespunzător soluţiei constructive prezentate în studiul de fezabilitate şi certificatele de urbanism, cu consecinţa prezentării unor oferte concurente necomparabile din punct de vedere al cantităţilor. Faptele sunt prezentate în raportul de control intermediar la Cap. II.1.
6. Neconformarea ofertelor depuse pentru lucrările de reabilitare a străzilor cu prevederile legale referitoare la achiziţiile publice, după cum urmează: - acceptarea unor oferte pentru care nu au fost întocmite şi depuse toate formularele solicitate în fişa de date a achiziţiei; - neprecizarea furnizorilor de materiale în formularul C6 „Lista consumurilor de resurse materiale”; - includerea în propunerea financiară a unor „sporuri” sub formă procentuală aplicate cheltuielilor directe, neprevăzute de legislaţia în vigoare; - prezentarea unor informaţii nereale cu privire la utilizarea subcontractanţilor. Faptele sunt prezentate în raportul de control intermediar la Cap. II.2.
7. Efectuarea de plăţi nejustificate pentru situaţii de lucrări (reabilitarea străzilor) în cazul în care se regăsesc cantităţi de lucrări neexecutate şi elemente de cheltuieli neprevăzute în lege, în sumă totală de 32.755.563 lei, aferent cărora s-au calculat foloase nerealizate de 1.537.853 lei. Din prejudiciul total, s-au recuperat în timpul controlului 153.001 lei – plăţi nelegale şi 4.874 lei foloase nerealizate, astfel că au rămas nerecuperate plăţi nelegale de 32.602.562 lei şi foloase nerealizate de 1.532.979 lei, după cum urmează:
7.1. plăţi nelegale de 12.084.406 lei către S.C. Delta ACM 93 S.R.L. pentru obiectivul Bd. Iancu de Hunedoara, reprezentând sporuri (cote procentuale de până la 80%) adăugate în mod nelegal la cheltuielile directe cu materialele, manopera şi utilajele, aferent cărora s-a calculat foloase nerealizate de 536.517 lei.
7.2. plăţi nelegale de 9.820.803 lei către executantul S.C. Mari Vila Com S.R.L. pentru obiectivul Bd. 1 Decembrie 1918, reprezentând în mod similar, sporuri adăugate nelegal, la cheltuielile directe, aferent cărora s-au calculat foloase nerealizate de 536.727 lei.
7.3. plăţi nejustificate de 2.802.205 lei efectuate către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa dintre cantitatea de beton de calitatea C18/22,5 decontată prin situaţiile de plată şi cantitatea de beton justificată prin documentele aflate la cartea tehnică în condica de betoane autentic întocmite, pentru obiectivul Bd. 1 Decembrie 1918. Aferent plăţii nejustificate s-au calculat foloase nerealizate de 92.078 lei.
7.4. plăţi nejustificate de 2.724.474 lei efectuate către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa dintre cantitatea de beton de calitatea C500 decontată prin situaţiile de plată şi cantitatea regăsită în cartea tehnică (condica de betoane), beton utilizat la realizarea suprastructurii la calea de rulare a tramvaielor pe Bd. 1 Decembrie 1918. Aferent s-au calculat foloase nerealizate de 89.524 lei.
7.5. plăţi nejustificate de 178.604 lei către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa valorică dintre cantitatea de suduri aluminotermice decontată prin situaţiile de lucrări şi cea efectiv realizată, confirmată prin documentele depuse la cartea tehnică a construcţiei. Aferent s-au calculat foloase nerealizate de 5.869 lei.
7.6. plăţi nelegale de 312.766 lei către executantul Max-Bogl, reprezentând diferenţa dintre cantitatea de şină decontată conform devizelor întocmite la proiectul tehnic şi cea efectiv utilizată  la obiectivul Şos. Colentina, cantitate confirmată prin documentele atât de executat, cât şi de consultat. Aferent s-au calculat foloase nerealizate în sumă de 10.434 lei.
7.7. plata nedatorată a sumei de 65.106 lei către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând contravaloare „montare instalaţie transponder” la obiectivul Bd. 1 Decembrie 1918, în condiţiile în care, conform procesului verbal de primire, instalaţiile respective au fost predate Regiei Autonome de Transport Bucureşti, fiind instalaţii care se montează pe tramvai. Aferent plăţii nedatorate s-au calculat foloase nerealizate de 2.139 lei.
7.8. plata nejustificată a sumei de 1.194.709 lei către S.C. Mari Vila Com S.R.L., aferentă procurărilor de echipamente pentru linia de tramvai de pe Bd. 1 Decembrie 1918, care reprezintă diferenţa dintre preţul decontat de Primăria Municipiului Bucureşti şi cel efectiv de furnizare a echipamentelor. Situaţia a fost generată de faptul că la ofertare, deşi a fost nominalizat furnizorul de echipamente, nu au fost prezentate în susţinerea valorii trecute în oferte documentele emise de acest furnizor, cu atât mai mult cu cât acesta este unul dintre membrii asocierii care a câştigat licitaţia. Aferent s-au calculat foloase nerealizate de 39.257 lei.
7.9. plăţi nejustificate de 3.419.479 lei efectuate către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa dintre valoarea devizului ofertă care a fost decontată pentru linia de contact a tramvaiului de pe Bd. 1 Decembrie 1918 şi valoarea decontată de S.C. Mari Vila Com S.R.L. subcontractantului ACM Lirtrac, care a executat lucrarea, în condiţiile în care la contractare, S.C. Mari Vila Com S.R.L. declarase că nu lucrează cu subcontractanţi. Aferent s-au calculat foloase nerealizate în sumă de 220.434 lei.
7.10. plata nedatorată a sumei de 153.001 lei către executantul Max-Bogl, pentru obiectivul Şos. Colentina, reprezentând contravaloare operaţii (desfacere pavaje, taxă de groapă ecologică) pentru suprafeţe dublu decontate în zona liniilor de tramvai, atât de executantul părţii de drum carosabil, cât şi de executantul lucrărilor la liniile de tramvai, aferent cărora s-au calculat foloase nerealizate de 4.874 lei. Acest prejudiciu a fost recuperat integral în timpul controlului de la furnizor. Abaterile sunt prezentate detaliat în raportul de control intermediar la Cap. II.3.
8. Neîncasarea în totalitate a veniturilor constând în taxa de concesiune aferentă cotei indivize de teren pentru apartamentele vândute, în sumă de 1.265.664 lei. Abaterea este prezentată în raportul de control intermediar la Cap. III.
9. Necalcularea şi nevirarea contribuţiei de asigurări sociale aferente sumelor plătite de Primăria Municipiului Bucureşti sub formă de indemnizaţii, consilierilor municipali. Suma totală datorată bugetului asigurărilor sociale se stat este de 101.609 lei (din care 68.323 lei contribuţia „angajatorului” şi 33.286 contribuţie individuală), aferent cărora s-au calculat majorări de întârziere totale de 33.156 lei (22.295 lei aferent contribuţiei „angajator” şi 10.861 lei aferent contribuţiei individuale). Abaterea este prezentată în raportul de control intermediar la Cap. IV.1.
10. Virarea cu întârziere la bugetul de stat a sumei datorate pentru neangajarea persoanelor cu handicap, datorate conform Legii nr. 448/2006, pentru care s-au calculat majorări de întârziere de 945 lei. Abaterea este prezentată în raportul de control intermediar la Cap. IV.2.
11. Neînregistrarea în contabilitate a valorii unor active fixe trecute în administrarea Primăriei Municipiului Bucureşti ca urmare a OG nr.17/2005 („Satul francez”), respectiv HG nr. 499/2006 (Stadionul Naţional Lia Manoliu). Abaterile sunt prezentate în raportul de control intermediar la Cap. V.I. şi Cap. V.2.
12. Neînregistrarea, în baza acordului cu Ministerul Transporturilor,Construcţiilor şi Turismului, în contul „Debitori”, a sumei de 3.213.000 lei  achitată de Primăria Municipiului Bucureşti pentru studiul de fezabilitate privind proiectul de realizate a legăturii reţelei de metrou a Municipiului Bucureşti cu Aeroportul „Henri Coandă”. Abaterea este prevăzută în raportul de control intermediar la Cap. VI.
În drept, sesizarea a fost întemeiată pe dispoziţiile art.31 al.2 din Legea nr. 94/1992 republicată, cu modificările şi completările ulterioare.
A fost ataşată încheierii de sesizare lista persoanelor răspunzătoare pentru fapte cauzatoare de prejudicii la Primăria Municipiului Bucureşti.
Pârâtul Tănăsoiu Dragoş Daniel a formulat întâmpinare (fila 43), prin care a solicitat respingerea încheierii de sesizare ca fiind nefondată. In motivarea intimpinarii s-a aratat ca cele patru condiţii pentru atragerea răspunderii civile delictuale, respectiv existenţa unui prejudiciu, existenţa unei fapte ilicite, existenţa unui raport de cauzalitate între fapta ilicită şi prejudiciu şi existenţa vinovăţiei în săvârşirea faptei, nu sunt întrunite în ceea ce priveşte cele reţinute de Curtea de Conturi în sarcina sa. Astfel, în ceea ce priveşte prejudiciul, acesta nu este cert, având în vedere tocmai temeiul de drept care a stat la baza calculării lui. Astfel, pe de o parte textul de lege care instituie obligaţia principală, posibil generatoare de majorări de întârziere, prevede ca sumele să fie achitate lunar, iar pe de altă parte, Codul de procedură fiscală stabileşte în art.119 alin.1 faptul că pentru neachitarea la termenul de scadenţă de către debitor a obligaţiilor de plată, se datorează după acest termen majorări de întârziere. Astfel, pentru a putea calcula majorări de întârziere trebuie ca actul primar, care stabileşte obligaţia principală, să prevadă un termen clar de scadenţă a acesteia. A arătat că dispoziţiile cuprinse la lit.a alin.3 al art.77 din Legea nr. 448/2006 sunt susceptibile de interpretare având în vedere că nu se prevede dacă este vorba despre luna în care nu s-au făcut angajări sau luna ulterioară acesteia. Algoritmul de calcul al majorărilor de întârziere este prevăzut în art. 120 alin. 1 din Codul de procedură fiscală, iar nivelul majorării de întârziere este stabilit de acelaşi articol în alin. 7 ca fiind în cuantum de 0,1% pentru fiecare zi de întârziere. Acest algoritm de calcul nu putea fi aplicat în perioada 21 decembrie 2006-4 aprilie 2007 întrucât suma datorată bugetului de stat nu era ea însăşi certă pentru că nivelul salariului minim brut de ţară la care se aplica procentul de 50% înmulţit cu numărul de locuri de muncă în care nu s-au angajat persoane cu handicap a fost stabilită abia prin art. 42 din normele metodologice de aplicare a Legii nr.448/2006 aprobate prin HG nr.268/2007 publicată în M.Of. nr. 233 din 4.04.2007, iar data de scadenţă a obligaţiei nu era stabilită. Or, aflându-ne în materie civilă, devine incident principiul neretroactivităţii legii civile consacrat atât de Constituţia României în art.15, cât şi de Codul Civil în art. 1. A susţinut pârâtul că nici cea de-a doua condiţie  de atragere a răspunderii civile delictuale nu este îndeplinită, respectiv în cauză nu există o faptă ilicită. A arătat că fapta ilicită nu poate fi reţinută în sarcina sa având în vedere următoarele aspecte, prezentate şi Curţii de Conturi în nota explicativă înaintată la data de 23.04.2008. Legea  nr. 448/2006 prevede în art. 77 alin. 3 două alternative pentru obligaţia de angajare a persoanelor cu handicap în procentul dispus de lege, respectiv aceea de a vira lunar către bugetul de stat o sumă reprezentând 50 % din salariul de bază minim brut pe ţară înmulţit cu numărul de locuri de muncă în care nu s-au angajat persoane cu handicap sau achiziţionarea de produse sau servicii de unităţi protejate autorizate, pe bază de parteneriat, în sumă echivalentă cu suma datorată bugetului de stat. Acelaşi act normativ a prevăzut în art. 103 obligaţia Autorităţii Naţionale pentru Persoane cu Handicap ca în termen de 60 de zile de la data de 21.12.2006 să emită norme de aplicare a respectivei legi. A arătat că, având în vedere că dispoziţiile legale erau ambigue şi necesitau clarificări, a solicitat precizări de la Agenţia Municipală pentru Ocuparea Forţei de Muncă şi de la Autoritatea Naţională pentru Persoanele cu Handicap prin actul cu nr. 1077/1/15.02.2007, iar în urma răspunsurilor primite în data de 2.03.2007, respectiv 3.03.2007, la data de 12.04.2007 Direcţia Resurse Umane a întocmit un referat cu propunere de angajare a unei cheltuieli şi ordonanţare de plată care au fost înaintate cu actul nr. 2408/12.04.2007 Direcţiei Financiar Contabilitate, pentru virarea contribuţiilor către bugetul de stat aferente lunilor ianuarie, februarie şi martie. Paratul a mentionat că, având în vedere cele arătate mai sus, a fost într-o imposibilitate obiectivă de aplicare a dispoziţiilor legale anterior amintite, cu atât mai mult cu cât, chiar şi din cuprinsul normelor de aplicare a Legii nr. 448/2006 aprobate prin HG nr. 268/2007, la art.57, se prevede faptul că în termen de 60 de zile de intrarea în vigoare a acestei hotărâri, adică de la data de 4.04.2007, „Autoritatea Naţională pentru Persoanele cu Handicap va elabora, prin ordine ale preşedintelui, instrucţiuni pentru aplicarea unitară, coerentă şi lipsită de arbitrariu a art. 77 din Legea nr. 448/2006”.  A apreciat ca fiind evident că însuşi legiuitorul a apreciat normele instituite prin art. 77 din legea nr. 448/2006 ca fiind arbitrarii, incoerente şi neunitare. Paratul a susţinut că nici cea de-a trei condiţie pentru atragerea răspunderii civile delictuale nu este nici ea întrunită, având în vedere faptul că nu se poate stabili o legătură de cauzalitate între un prejudiciu care nu există şi o faptă ilicită care, de asemenea, nu există. De asemenea, paratul a arătat că nici în ceea ce priveşte ultima condiţie impusă de dispoziţiile Codului civil pentru atragerea răspunderii civile delictuale, respectiv vinovăţia, nu se poate face dovada ei, pentru ca răspunderea civilă delictuală să fie angajată este necesar ca presupusa faptă ilicită se fie imputabilă autorului ei, adică autorul să fi avut vreo vină atunci când a săvârşit-o, argumentele expuse anterior în susţinerea inexistenţei faptei ilicite venind, implicit, şi în dovedirea nevinovăţiei. A mai arătat că obligaţia virării respectivei contribuţii la bugetul de stat  nu era prevăzută în sarcina sa, conform fişei postului de pe care îl deţinea şi faptul că începând cu data de 12.04.2007 în sarcina sa nici măcar nu mai planează suspiciunea săvârşirii vreunei fapte ilicite  în legătură cu obligaţia prevăzută de art. 77 din Legea nr.448/2006, această dată fiind data întocmirii referatului către Direcţia Financiar Contabilitate, direcţie cu atribuţii în efectuarea plăţilor. A solicitat, în situaţia în care instanţa va aprecia faptul că există o faptă ilicită săvârşită în legătură cu dispoziţiile art. 77 din Legea nr. 248/2006, să ţină cont la stabilirea faptului că, cel mult, acesta poate fi reţinut în sarcina sa pentru lunile ianuarie şi februarie, întrucât la data de 12.04.2007 Direcţia Resurse Umane, în cadrul căreia îşi desfăşura activitatea, a întocmit referatul de plată, ordinul de plată fiind întocmit de Direcţia Financiar Contabilitate la o lună după această dată.
In drept au fost invocate dispozitiile art.114 ind.1 Cpc.
Paratul a solicitat judecarea in lipsa.
Pârâta Primăria Municipiului Bucureşti a formulat întâmpinare (fila 100), prin care a solicitat respingerea încheierii de sesizare ca fiind nefondată, având în vedere că achiziţionarea unui teren în localitatea Mihăileşti la un preţ plătit peste nivelul aprobat prin HCGMB nr. 295/2006 nu a creat un prejudiciu în patrimoniul Municipiului Bucureşti întrucât preţul de la care s-a pornit negocierea s-a fundamentat pe o expertiză tehnică de evaluare întocmită de un expert  evaluator autorizat, singura modalitate pertinentă de estimare a preţului având în vedere lipsa editării de către CETR  a unor liste cu preţuri informative, la acel moment. A arătat că negocierea şi achiziţionarea imobilului din localitatea Mihăileşti s-a făcut la un preţ mai mic decât preţul pieţei imobiliare iar, până în prezent imobilul a înregistrat o creştere de valoare semnificativă faţă de preţul de achiziţie, cu mult mai mare decât dobânda de 4,125% pe an pe care fondurile neutilizate la achiziţionarea imobilului ar fi adus-o în patrimoniul municipalităţii. A susţinut pârâta că în ceea ce priveşte efectuarea de plăţi nejustificate de lucrări (reabilitarea străzilor) prin activitatea de analiză a tuturor etapelor care au stat la baza încheierii contractului de achiziţie publică cu privire la obiectivele de investiţii, supuse controlului, astfel cum au fost enumerate, Curtea de Conturi şi-a depăşit atribuţiile, stabilite prin legea de organizare şi confirmate prin adresa explicativă nr. 2804/13.12.2007, emisă de aceeaşi instituţie. Competenţa materială cu privire la activitatea de supraveghere şi monitorizare revine ANRMAP, iar singura instituţie obligată să efectueze verificări privind etapele procesului de achiziţie publică, după publicarea anunţului de participare până la atribuirea şi semnarea contractului este Ministerul Economiei şi Finanţelor, prin structurile sale specializate, de la nivel central şi teritorial. A mai arătat că au fost respectate prevederile OUG nr.60/2001 privind achiziţiile publice şi s-a stabilit oferta câştigătoare  din punct de vedere al cerinţelor din documentaţia de elaborare şi prezentare a ofertelor, iar la luarea deciziei de atribuire s-a avut în vedere raportul independent de evaluare al consultantului pe fiecare obiectiv în parte. A susţinut de asemenea că comisia de control în mod netemeinic a constatat supraevaluarea ofertelor, ceea ce ar fi generat majorarea angajamentelor legale, iar sumele achitate de către autoritate ca urmare a prezentării de către executanţi a situaţiilor de lucrări, au fost certificate şi verificate în prealabil de către consultant şi sunt conforme cu sumele înscrise în angajamentul legal asumat de autoritate. Parata a mentionat ca nu consideră întemeiată constatarea controlorilor Curţii de Conturi referitoare la faptul că au fost încălcate prevederile din Legea nr. 19/17 martie 2000 privind sistemul public de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale, cu modificările şi completările ulterioare, art. 5 alin.1, pct. II, art. 6 alin. 1, art. 23 alin. 1 lit. a, art. 24 alin. 1, Ordinul nr. 340/2001 privind aprobarea Normelor de aplicare a prevederilor Legii  nr. 19/2000 privind sistemul public de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale, cu modificările şi completările ulterioare Capitolul II pct. 18 şi de asemenea consideră ca nejustificată constatarea controlorilor Curţii de Conturi potrivit căreia trebuiau reţinute şi virate contribuţii de asigurări sociale în sumă de 101.609 lei, precum şi plata majorărilor de întârziere în sumă de 33.156 lei, deoarece anterior apariţiei Ordinului nr. 680 din 1 august 2007, nu a existat o prevedere legală asemănătoare, nu a existat obligaţia reţinerii cotei de asigurări sociale asupra indemnizaţiei de şedinţă acordate consilierilor generali ai CGMB.
In drept au fost invocate dispozitiile art.115 Cpc.
Pârâţii Videanu Adrian, Sommer Vladimir, Sosoacă Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Mihutu Luminita, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Vaduva Dan, Dragoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia şi Mitu Monica au formulat întâmpinare, prin care au solicitat respingerea capătului 1 din încheierea de sesizare, ca fiind neîntemeiat. Potrivit aprecierii pârâţilor, argumentele şi probatoriile pe care se întemeiază organele de control nu pot fi reţinute, fiind evident nefundamentate având în vedere că concluziile raportului de control pleacă de la o apreciere eronată a organelor de control, în sensul că acestea consideră că imobilul cumpărat de Primăria Municipiului Bucureşti ar reprezenta în sine un teren, cu construcţii amplasate pe el, teren al cărui preţ pe mp ar fi de 33 euro, întrucât ceea ce a urmărit şi în final a achiziţionat Primăria Municipiului Bucureşti este în realitate un imobil compus din hale şi clădiri anexe care să servească drept adăpost pentru câini, cu birourile necesare pentru A.S.P.A., cu terenul aferent acestui imobil şi nicidecum un teren pe care urma să construiască viitorul adăpost pentru câini. Au arătat că preţurile comunicate de Corpul Experţilor Tehnici din România se referă exclusiv la terenuri, sunt preţuri informative şi reprezintă preţuri medii de la care se porneşte orice negociere într-o tranzacţie privind înstrăinarea acestora. A menţionat că vânzătorul a înstrăinat în primul rând o construcţie cu terenul aferent precum şi un teren liber, aşa cum rezultă şi din raportul de evaluare a proprietăţii imobiliare întocmit cu ocazia tranzacţiei, de unde rezultă în mod evident că expertul evaluator a evaluat atât construcţia în suprafaţă totală de 1.815 mp, cât şi separat terenul liber, reţinând că preţurile practicate în zonă se situează între 30-50 euro/mp, adică exact preţurile informative stabilite de C.E.T.R. Au mai arătat că obiecţiunile controlorilor Curţii de Conturi în ce priveşte evaluarea construcţiei luând ca bază de plecare nivelul chiriilor în zonă sunt nefundamentate şi în total dezacord cu realitatea. 
In drept au fost invocate dispozitiile HCGMB nr.295/2006.
Pârâţii Videanu Adrian, Busioc Camelia, Herea Danielasi Boagiu Iuliana au formulat întâmpinare prin care au solicitat respingerea pct. 3 din încheierea de sesizare, ca fiind nefondat. In motivarea intimpinarii, paratii au mentionat ca art.30 al.1 din Legea nr.393/2004 prevede ca la incetarea mandatului alesilor locali, acestia isi reiau activitatea in executarea acelorasi contracte de munca sau acte de numire. Consilierii locali isi desfasoara activitatea in baza unui mandat rezultat din alegeri libere, fapt care face la intre consiliul local si consilier sa nu existe raporturi specifice dintre un angajator si un angajat, iar activitatea pe care o desfasoara alesul local nu are la baza un contract de munca sau unul civil, astfel ca functia de consilier juridic nu poate fi asimilata cu o activitate profesionala. Parati au mentionat ca alesii locali nu au beneficiat de nici un fel de contraprestatie din partea asiguratorului (Casa Nationala de Pensii si alte Drepturi de Asigurari Sociale), astfel ca nu s-au retinut si nu s-au virat contributiile de asigurari sociale de stat, iar reglementarea data de Legea nr.19/2000 si normele de aplicare au fost ambigue, motiv pentru care prin Ordinul Ministrului Muncii si Solidaritatii Sociale nr.680/2007 s-a stabilit ca incepind cu luna august 2007 in venitul brut care se ia in calcul la stabilirea drepturilor de asigurari sociale sa fie incluse si indemnizatiile de sedinta acordate membrilor comisiilor constituite la nivelul autoritatilor si institutiilor publice. In plus, in adresa nr.1525/20.05.2003 Ministerul Muncii si Solidaritatii Sociale- Directia Generala de Asigurari Sociale s-a comunicat “contributia de asigurari sociale se datoreaza de CGMB …si de consilierii CGMB aitta timp cit acestia, pe durata mandatului, nu au si calitatea de functionar public ori nu desfasoara activitati salariale sau independente compatibile cu cele prevazute de art.30 din Legea nr.215/2001”. Paratii au mentionat ca prin sentinta civila nr.1647/2008 pronuntata de Tribunal s-a apreciat ca prin ordinul Ministrului Muncii si Solidaritatii Sociale nr.680/2007 s-a clarificat sfera persoanelor mentionat la art.5 din Legea nr.19/2000, astfel ca nu poate fi retinuta in baza art.998-999 Cciv culpa persoanelor fizice pentru prejudiciul creat prin obligarea institutiei la plata contributiei datorate de asigurat pe care are posibilitatea legala si se afla in termen sa o recupereze lde la consilierii locali, precum si la prejudiciul reprezentind majorarile aferente acesteia.
Pârâţii Udriste Gheorghe, Sommer Vladimir, Constantinescu Florentina, Busioc Camelia, Ilie Valeriu, Mitu Monica, Falan Viviana, Titu Valentin şi Badoiu Elena au formulat întâmpinare (fila 187) prin care au solicitat respingerea pct. 2 din încheierea de sesizare, ca fiind nefondat. Potrivit aprecierii pârâţilor, în ceea ce priveşte suma de 12.084.406,42 lei apreciată de organele de control drept plata nejustificată efectuată cu încălcarea prevederilor OMF nr. 1014/2001 şi care reprezintă sporuri de 80% adăugate la cheltuielile directe cu materialele, manopera şi utilajele decontate, deşi organele de control apreciază că s-a încălcat Ordinul MFP nr. 1014/2001, omit să precizeze că potrivit acestui act normativ „ofertanţii au deplina libertatea de a-şi prevedea în oferta propriilor consumuri şi tehnologii de execuţie, cu respectarea cerinţelor calitative şi cantitative prevăzute în proiectul tehnic, în caietul de sarcini şi în alte acte normative în vigoare, care reglementează execuţia lucrărilor. Indicatoarele de norme de deviz, seria 1981, pot fi folosite, în mod orientativ, atât de către proiectant cât şi de către ofertant în descrierea lucrărilor, a condiţiilor de măsurare a lucrărilor, a evaluatorilor resurselor necesare, a consumurilor specifice de materiale, manoperă şi utilaje.”, iar normele de deviz sunt elaborate in ipoteza executarii lucrarilor in conditii medii de lucru, pe toata latimea drumului, cind se asigura devierea circulatiei pe varianta. Au arătat, în ceea ce priveşte plata sumei de 312.775,70 lei reprezentând diferenţa dintre cantitatea de şină decontată şi cantitatea de şină efectiv utilizată, apreciată de organele de control drept plată nejustificată, că şina a fost decontată executantului Max-Bogl potrivit situaţiilor de lucrări întocmite în baza proiectului tehnic, iar după finalizarea lucrărilor, diferenţa de şină neutilizată a fost restituită acestuia şi recuperată contravaloarea acesteia. Au arătat, în ceea ce priveşte plata sumei de 65.106,04 lei, reprezentând „montare instalaţie transponder”, apreciată de organele de control ca fiind o plată nelegală, că această plată este legală atât datorită faptului că executantul a efectuat lucrarea, cât şi datorită faptului că lucrarea era prevăzută în documentaţia tehnică de execuţie. In ceea ce priveşte plata sumei de 2.802.205 lei reprezentând diferenţa dintre valoarea cantităţii de beton de calitatea C18/22,5 decontată prin situaţiile de lucrări şi cantitatea regăsită în documentele cărţii tehnice, şi apreciată de organele de control drept o plată nelegală, s-a mentionat că organele de control se află într-o evidentă eroare întrucât cantităţile de materiale înscrise în documentele cărţii tehnice nu reprezintă baza legală pentru înregistrarea cheltuielilor în contabilitate, singurele documente primare pentru justificarea şi înregistrarea unor plăţi în contabilitate fiind situaţiile de lucrări prezentate de executant şi confirmate de dirigintele de şantier. De asemenea, cartea tehnica nu este documentul care probeaza consumul de materiale, ci posibilitatea unor interventii in carosabil. Au arătat paratii, în ceea ce priveşte plata sumei de 2.724.474 lei reprezentând dintre valoarea pentru cantitatea de beton de calitatea C500 decontată prin situaţiile de lucrări şi cantitatea regăsită în documentele cărţii tehnice, apreciată de organele de control drept o plată nelegală, că se impun aceleaşi observaţii ca cele de mai sus. Au arătat, în ceea ce priveşte plata sumei de 178.604 lei reprezentând diferenţa dintre valoarea pentru cantitatea de suduri aluminotermice decontată prin situaţiile de lucrări şi cantitatea regăsită în documentele cărţii tehnice, apreciată de organele de control ca fiind o plată nelegală se impun acelaşi observaţii ca şi cele de mai sus. Au arătat, în ceea ce priveşte plata sumei de 1.194.709 lei reprezentând diferenţa dintre preţul achitat de Primăria Municipiului Bucureşti pentru echipamentele aferente investiţiei şi preţul cu care executantul a procurat aceste echipamente, plată apreciată de organele de control ca nefiind legală, că aceste echipamente au fost livrate de unul din componenţii asocierii executante a obiectivului, care putea teoretic să-l deţină pe stoc, echipamentele livrate de furnizor nu pot funcţiona fără accesorii suplimentare şi care conduc în final la majorarea preţului de achiziţie al echipamentelor propriu-zise, iar preţul acestor echipamente a fost înscris şi declarat în oferta financiară, cu care această asociere a câştigat licitaţia. In ceea ce priveşte plata sumei de 9.820.802,66 lei reprezentând sporuri achitate către executantul lucrări şi apreciată de organele de control drept o plată nelegală, paratii au mentionat că se impun acelaşi precizări ca cele de mai sus. Au arătat, în ceea ce priveşte plata sumei de 3.419.478,96 lei reprezentând diferenţa dintre valoarea lucrării decontată, conform devizului ofertată şi valoarea pe care executantul a achitat-o subcontractantului său, apreciată de organele de control drept o plată nelegală, că se impun acelaşi observaţii ca mai sus cu precizarea că în cazul în care este permisă folosirea unor subcontractanţi, beneficiarul nu poate emite pretenţii ca executantul să-i justifice sumele decontate subcontractantului.
	Reclamanta a depus note scrise referitoare la intimpinarile privind pct.1 si 2 din actul de sesizare (fila 224), iar paraii puncte de vedre cu privire la notele scrise depuse de reclamanta (filele 238-245).
	Au fost depuse la dosar in fotocopii urmatorele inscrisuri: adresa nr.7513/26.02.2007 emisa de Agentia Municipala pentru Ocuparea Fortei de Munca Bucuresti, adresele nr.1077/15.02.2007, nr.2408/12.04.2007 emise de PMB, fisele postului, adrese cu nr. ilizibil comunicate de Ministerul Muncii si Solidaritatii Sociale, adresa nr.6596/10.04.2008 emisa de CETR, HCGMB nr.295/2006, actele ce au stat la baza achizitiei terenului situate in Mihailesti. 
Reclamanta a depus inscrisurile ce au stat la baza intocmirii incheierii de sesizare a instantei.
	In cauza a fost efectuata expertiza tehnica cu privire la imobilul situate in Mihailesti (fila 266) si o expertiza privind lucrarile cuprinse in actul de sesizare a instantei (fila 314).
	Prin sentinta civila nr.2100/28.05.2009 TB- Sectia a-IX-a Contencios Administrativ si Fiscal a admis în parte sesizarea, a obligat pârâţii Mihuţu Luminiţa, Sommer Vladimir, Şoşoacă Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Văduva Daniel Cosmin, Videanu Adriean, Drăgoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia şi Mitu Monica la plata către Primăria Municipiului Bucureşti a sumei de 4.478.328,45 lei despăgubiri, actualizate; a obligat Primăria Municipiului Bucureşti să vireze sumele recuperate în contul bugetului local ca restituiri din finanţarea anilor precedenţi; a obligat pârâţii Udrişte Gheorghe, Sommer Vladimir, Constantinescu Florentina, Busioc Camelia, Ilie Valeriu, Mitu Monica, Fălan Viviana Catia, Ţâţu Valentin şi Bădoiu Elena la plata către Primăria Municipiului Bucureşti a sumei de 32.602,562 lei actualizată la data pronunţării sentinţei despăgubirii; a obligat Primăria Municipiului Bucureşti să vireze sumele recuperate în contul bugetului local ca restituiri din finanţarea anilor precedenţi; a obligat pârâţii Videanu Adriean, Busioc Camelia, Herea Daniela şi Boagiu Iuliana la plata către Primăria Municipiului Bucureşti a sumei de 33.286 lei actualizată la data pronunţării sentinţei despăgubiri; a obligat Primăria Municipiului Bucureşti să vireze sumele recuperate la bugetul asigurărilor sociale de stat si a respins ultimul capăt de cerere ca neîntemeiat.
	Prin decizia civila nr.210/25.01.2010 CApB- Sectia a-VIII-a Contencios Administrativ si Fiscal a admis recursul formulat de persoanele fizice, a casat sentinta si a trimis cauza spre rejudecare. In motivarea deciziei s-a aratat ca in ceea ce priveste pct.1 al actului de sesizare privind achizitia unui teren cu constructii in localitatea Mihailesti, s-a constatat ca desi in cauza s-a dispus efectuarea unei expertize tehnice imobiliare, din examinarea hotaririi pronuntate nu rezulta analizarea acestei probe si nici a argumentelor invocate de parati in aparare, instanta de fond pronuntindu-se asupra acestui punct cu ignorarea probelor administrate si fara a analiza in raport de dispozitiile art.998-999 Cciv conditiile legale de angajare a raspunderii civile delictuale a paratilor considerati persoane raspunzatoare. In plus, instanta a motivat partial hotarirea, retinind raspunderea Primarului General si a membrilor comisiei de negociere, in timp ce prin dispozitiv a dispus obligarea in solidar si a altor persoane fara a analiza calitatea si atributiile acestora, iar din examinarea documentelor incheiate se constata lipsa semnaturii unui membru al acesteia, ale carui raporturi de munca incetasera anterior. Curtea a constatat motivarea formala si in ceea ce priveste existenta prejudiciului in cauza, fara a se verifica si eficienta economica a cheltuielilor efectuate, cit si celelalte conditii ale angajarii raspunderii civile delictuale. Cu privire la pct.7 referitor la situatiile de lucrari (reabilitare strazi), Curtea a apreciat ca Tribunalul a pronuntat hotarirea fara a stabili in mod concret daca au fost efectuate plati nelegale in raport de lucrarile efectiv efectuate si fara a analiza si motiva angajarea raspunderii civile delictuale a fiecarui parat in parte in raport de dispozitiile legale aplicabile si, desi a dispus in cauza efectuarea unei expertize tehnice, a inlaturat nemotivat concluziile, retinind ca acesta nu aduce lamuriri concludente in vederea solutionarii cauzei si fara a dispune efectuarea unei noi expertize care sa lamureasca aspectele tehnice asupra cartora nu a fost lamurita. De altfel, Curtea a apreciat ca instanta de fond nu a motivat suficient si nu a raspuns prin considerentele formulate cu privire la un aspect primordial care se impunea a fi clarificat, respectiv acela al competentei organelor de control al Curtii de Conturi cu privire la retinerea unor aspecte de nelegalitate vizind modalitatea de desfasurare a procedurii de achizitie publica, cit si a ofertelor financiare ale participantilor la procedura. De asemenea, Tribunalul nu a analizat si motivat pentru fiecare parat in parte indeplinirea cerintelor legale ale angajarii raspunderii civile. Nici cu privire la pct.9 din actul de sesizare privind contributia de asigurari sociale, instanta de fond nu a analizat indeplinirea conditiilor legale privind angajarea raspunderii civile delictuale, respective nu a justificat angajarea acestei raspunderi prin raportare la dispozitiile legale succesive adoptate in aceasta materie si fara a analiza si motiva respingerea argumentelor invocate in apararile formulate de catre parati. Curtea a mentionat ca in ceea ce priveste pct.7 al actului de sisizare, instanta de fond urmeaza a analiza necesitatea completarii probatoriului cu o noua expertiza, eventual de natura contabila, care sa constate realitatea platilor considerate nejustificate privind lucrarile de reabilitare a strazilor, urmind a fi avute in vedere si celelalte motive de recurs invocate.
Cauza a fost reinregistrata pe rolul TB sub nr.19537./3/2008, iar la termenul din 17.06.2010 s-a dispus efectuarea unei expertize contabile de catre o comisie formata din 3 experti, iar in urma admiterii cererilor de inlocuire a expertilor desemnati initial, raportul a fost depus pentru termenul din 10.03.2011 (fila 182), fiind intocmit de expertii Bejinaru Valeriu- Cristian, Bunea Alexandru si Anghl Ion. Au fost incuviintate obiectiunile formulate de reclamanta, iar la data de 04.05.2011 (fila 386) a fost depus raspunsul expertilor.
Paratii au depus la dosar precizari si inscrisuri privind atributiile de serviciu.
Reclamanta a atasat intreaga documentatie ce a stat la baza intocmirii actului de sesizare a instantei. 
Analizind actele si lucrarile dosarului, instanta retine urmatoarele:
Prin raportul de control intermediar nr.36/30.04.2008 reclamanta Curtea de Conturi- Camera de Conturi a Municipiului Bucureşti a constatat ca in anul 2007 PMB a achiziţionat un imobil din localitatea Mihailesti cu incalcarea prevederilor HCGMB nr.295/2006 la un pret mult superior preturilor practicate la tranzactiile din zona respective si zonele limitrofe acesteia, ceea ce a condus la prejudicierea institutiei cu suma de 4.478.328,45 lei reprezentind diferenta dintre pretul platit si cel stabilit conform HCGMB nr.295/2006, precum si foloase nerealizate de 62.090,14 lei si pe de alta parte la diminuarea nejustificata a fondurilor obtinute de Primarie prin imprumuturi de pe piata internationala de capital ca urmare a emiterii de obligatiuni cu dobinda si cu termen scadent 2015, sursa din care a fost achitat bunul. In dezvoltarea acestei concluzii, reclamanta a mentionat ca prin HCGMB nr.295/2006 s-a stabilit ca prin procedura de negociere directa sa fie achizitionat un teren cu constructii aferente pentru Administratia pentru Supravegherea si Protectia Animalelor, cu destinatia de adapost pentru ciini si birouri, pretul trebuind sa se incadreze in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania la anexa “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente”. Astfel, la data de 02.05.2007 Primarul General a emis dispozitia nr.524 prin care a dispus ca Administratia Fondului Imobiliar sa intocmeasca un raport de evaluare care sa stea la baza pretului de cumparare a terenului prin negociere directa, fara a face precizarea ca pretul trebuie sa se incadreze in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania la anexa “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente”, cum prevedea HCGMB nr.295/2006. A fost numita comisia de cumparare, intocmita documentatia de atribuire, au depus oferte doi candidati si a fost acceptata oferta depusa de Chabrouni Nidal pentru suma de 1.830.000 euro, pretul de pornire oferit de comisia de negociere fiind de 120 E/mp si pretul final negociat a fost de 155 E/mp. Din actele eliberate de Primaria Mihailesti, incheierea de catre funciara nr.48780/06.11.2007 si extrasul de catre funciara din data de 07.11.2007 rezulta ca terenul in suprafata de 10.001 mp se compune din 2 loturi: 7107,1 mp intravilan si 2894 mp extravilan, dupa care, in extrasul de catre funciara din data de 29.11.2007 se mentioneaza ca terenul de 2894 mp este intravilan, mentiune care se regaseste si in actul de vinzare-cumparare incheiat la data de 05.12.2007. In ceea ce priveste pretul cu care vinzatorul a achizitionat terenul adiacent terenului in cauza si cu destinatia de cai de acces, reclamanta a mentionat pretul de 0,345 E/mp conform contractului de vinzare-cumparare nr.2504/05.11.2007 (412,84 mp extravilan) si de 0.746 E/mp conform contractului de vinzare-cumparare nr.2513/05.11.2007 (493,66 mp si 109,87 mp extravilan). PMB a achizitionat prin contractul de vinzare-cumparare autentificat sub nr.7060/05.12.2007 urmatoarele: tern intravilan in suprafata de 7107,1 mp si constructii edificate pe acesta in suprafata de 1815,50 mp reprezentind constructii pavilion administrative, grajd de odihna, anexa, deposit carburant, cabina poarta, teren intravilan in suporafata de 2894 mp si cotele indivize de 3/8 din terenul extravilan de 550,65 mp si 1/8 din 439,47 mp cu destinatii de drum de acces, la un pret mediu de 155 E/mp, fara a se incadra in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, in care se mentioneaza ca pretul mediu practicat la tranzactiile din localitatea Mihailesti si in zonele limitrofe ale acesteia in trimestul III 2007 pentru un teren intravilan construit a fost de 30 E/mp, fiind majorat cu circa 10% (33 E/mp) in functie de locatia imobilului, dotari tehnice edilitare, accesul pietonal si auto, deschidere la fata, etc.
 Reclamanta a analizat si raportul de evaluare intocmit de PMB si a ajuns la concluzia ca acesta cuprinde o evaluare comerciala, insa imobilul nu a fost achizitionat in scopuri comerciale, ci ca adapost pentru ciini si de birouri, conform HCGMB nr.295/2006, astfel ca; pretul este de 4,7 ori mai mare decit limita de pret de 33 E/mp prevazuta in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania; nu a respectat prevederile HCGMB nr.295/2006 si nu a avut o fundamentare pertinenta, realizata cu date realiste si concrete, bazata pe documente justificative; procedura de selectie a ofertelor si de negociere au avut un caracter formal; comisia de cumparare a stabilit fara drept ca achizitia sa se faca la preturi ce se practica pe piata imobiliara din zone fara legatura cu localitatea Mihailesti si cu mult superioare acestei zone. Astfel, au fost retinute incalcarea prevederilor HCGMB nr.295/2006- Anexa 1 pct.1.1, art.20 al.1 lit.h din Legea nr.273/2006, art.61 al.2 din Legea nr.215/2001 si art.6 al.2 din Legea nr.82/1991.
 Raspundere a fost stabilita in sarcina:
1.comisiei de negociere, compusa din: Mihutu Lumitita (director general al Administratiei Fondului Imobiliar), Sosoaca Bogdan (director executiv Directia Investitii), Constantinescu Florentina(director executiv Directia Achizitii Concesiuni, Contracte), Iordache Adrian (director executiv Directia Juridic Contencios Legislatie), Halipa Veronica (director executiv DEIC), Ion Florea (expert Directia Financiar Contabilitate), Panaitescu Simona (director Administratia pentru Supravegherea si Protectia Animalelor), Vaduva Dan (sef sectie Administratia pentru Supravegherea si Protectia Animalelor). In ceea ce-l priveste pe numitul Sommer Vladimir (director general Directia Generala Cabinet Primar General), reclamanta a precizat ca acesta nu a mai facut parte din structura PMB de la data de 01.10.2007, nu a participat la procedura de achizitie a imobilului si nu se retine raspunderea in sarcina sa (fila 17 din raportul de control intermediar nr.36/30.04.2008).
2.Primarul General Adriean Videanu care a dispus prin decizia nr.524/2007 intocmirea unui raport de evaluare estimativa care sa stea la baza stabilirii pretului de cumparare, fapt ce contravene prevederilor HCGMB nr.295/2006 si a semnat contractual de vinzare-cumparare
3. Dragoi Alexandru Bogdan (director general Directia Generala Economica) care a semnat contractual de vinzare-cumparare
4. Busioc Camelia (director executiv Directia Financiar Contabilitate), care a semnat contractual de vinzare-cumparare
5.Mitu Monica (salariat in cadrul Directiei Achizitii Concesiuni, Contracte), care a semnat contractual de vinzare-cumparare
6. Constantinescu Florentina(director executiv Directia Achizitii Concesiuni, Contracte), Iordache Adrian (director executiv Directia Juridic Contencios Legislatie), care au semnat contractual de vinzare-cumparare(fila 18 din raportul de control intermediar nr.36/30.04.2008).
 Fata de probele administrate in cauza in ceea ce priveste achizitia terenului, tribunalul retine urmatoarele:
Prin HCGMB nr.295/2006 (fila 152 dosar fond initial) s-a aprobat achizitionarea unui teren cu constructii aferente (hale si caldiri anexe) pentru Administratia pentru Supravegherea si Protectia Animalelor prin procedura de negociere conform Anexei 1, in baza conditiilor stabilite in caietul de sarcini, urmind ca analiza ofertelor si stabilirea pretului sa fie efectuata de comisia stabilita prin dispozitia Primarului General al Municipiului Bucuresti. Conform art.3 din HCGMB nr.295/2006, constructiile achizitionate urmau a avea destinatia de adapost pentru ciini si de birouri. In Anexa 1 pct.1.1 la HCGMB nr.295/2006 se mentioneaza ca procedura se desfasoara pronind de la pretul tehnic informativ calculate conform normelor stabilite de Corpul Expertilor Tehnici din Romania si ca “urmeaza a se incadra in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, la anexa intitulata “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente””. Criteriul de departajare a ofertelor a fost “pretul cel mai scazut impreuna cu gradul de dotare cu utilitati” (Anexa 1 pct.2.1).
Primarul General Adriean Videanu a dispus prin decizia nr.524/2007 intocmirea unui raport de evaluare estimativa care sa stea la baza stabilirii pretului de cumparare, iar parata PMB a procedat la efectuarea unei evaluari anterioare derularii achizitiei, astfel ca in raportul de evaluare intocmit de evaluatorul Tease Cramen (fila 162 dosar fond initial), care nu detine legitimatie ANEVAR, imobilul a fost estimat la valoarea de piata de 1.600.000 E. De asemenea, in raportul de evaluare intocmit de evaluatorul Grigore Mihai Alexandru, cu legitimatie ANEVAR (fila 166 dosar fond initial; raport intocmit in perioada controlului efectuat de Curtea de Conturi), imobilul a fost estimat la valoarea de piata de 1.959.000 E (420.000 E valoarea terenului si 1.539.000 E valoarea constructiilor), folosind metoda comparatiei directe, care consta in aceea ca valoarea de piata este estimata prin compararea proprietatii imobiliare analizate cu proprietati imobiliare similare care au fost vindute recent, sunt propuse pentru vinzare sau sunt contractate, iar pentru tipurile de proprietati imobiliare care sunt cumparate sau vindute frecvent, aceasta metoda a comparatiei directe demonstreaza deseori o marime credibila a valorii de piata.
PMB a achizitionat de la persoana fizica Chabrouni Nidal (cistigatorul procedurii de achizitie), pentru suma de 1.830.000 euro (pretul de pornire oferit de comisia de negociere fiind de 120 E/mp si pretul final negociat a fost de 155 E/mp), prin contractul de vinzare-cumparare autentificat sub nr.7060/05.12.2007 imobilul situat in localitatea Mihailesti, compus din: teren intravilan in suprafata de 7107,1 mp si constructii edificate pe acesta in suprafata de 1815,50 mp reprezentind constructii pavilion administrative, grajd de odihna, anexa, deposit carburant, cabina poarta, teren intravilan in suporafata de 2894 mp si cotele indivize de 3/8 din terenul extravilan de 550,65 mp si 1/8 din 439,47 mp cu destinatii de drum de acces, la un pret mediu de 155 E/mp.
Din adresa nr.6596/10.04.2008 emisa de Corpul Expertilor Tehnici din Romania (fila 150 dosar fond initial) rezulta ca preturile informative practicate la tranzactiile din localitatea Mihailesti si zonele limitrofe ale acesteia au fost pentru trimestrul III 2007 de 30 E/mp teren intravilan liber, 30 E/mp teren intravilan construit si 10 E/mp teren extravilan. De asemenea, se mentioneaza ca acestea reprezinta preturi medii care pot fi majiorate sau determinate cu circa 10% in functie de locatia imobilului, dotarile tehnice edilitare, accesul pietonal, auto, deschiderea la fatada, etc. In consecinta pretul maxim pe metru patrat era de 33 Euro.
 Tribunalul apreciaza ca maniera de incheiere a contractului de achizitie in ceea ce priveste pretul negociat si acceptat de comisia de negociere ca pret final al tranzactiei este contrar actului normativ care a stat la baza initiarii procedurii de achizitie, respectiv HCGMB nr.295/2006, care in Anexa 1 pct.1.1 mentioneaza in mod expres ca pretul “urmeaza a se incadra in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, la anexa intitulata “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente””. 
Conform art.61 al.2 din Legea nr.215/2001, in forma in vigoare la data derularii procedurii de achizitie, „Primarul asigură respectarea drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale cetăţenilor, a prevederilor Constituţiei, precum şi punerea în aplicare a legilor, a decretelor Preşedintelui României, a hotărârilor şi ordonanţelor Guvernului, a hotărârilor consiliului local; dispune măsurile necesare şi acordă sprijin pentru aplicarea ordinelor şi instrucţiunilor cu caracter normativ ale miniştrilor, ale celorlalţi conducători ai autorităţilor administraţiei publice centrale, ale prefectului, precum şi a hotărârilor consiliului judeţean, în condiţiile legii’, astfel ca acesta avea obligatia legala de a pune in aplicare HCGMB nr.295/2006, inclusiv in ceea ce priveste respectarea pretului de achizitie. In consecinta decizia nr.524/2007 emisa de Primarul General privind intocmirea unui raport de evaluare estimativa care sa stea la baza stabilirii pretului de cumparare, fara a face precizarea ca pretul trebuie sa se incadreze in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania la anexa “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente”, cum prevedea HCGMB nr.295/2006, nu poate fi apreciata drept un temei juridic pentru justificarea incheierii contractului la un alt pret decit cel stabilit de Corpul Expertilor Tehnici din Romania pentru trimestrul III 2007. Chiar daca decizia nr.524/2007 emisa de Primarul General nu cuprindea mentiunea plafonarii pretului in sensul anterior aratat, comisia de achizitie publica avea obligatia de a tine seama in acceptarea ofertei cistigatoare de prevederile actului juridic care fundamenta procedura, respectiv de HCGMB nr.295/2006. Decizia nr.524/2007 emisa de Primarul General are un alt scop, respectiv evaluarea estimativa a imobilului care sa stea la baza stabilirii pretului de cumparare, dar numai cu respectarea plafonului stabilit in Anexa 1 pct.1.1 din HCGMB nr.295/2006, singura interpretare care poate fi acceptata in cauza, atit fata de dispozitiile art.61 al.2 din Legea nr.215/2001, cit si in considerarea faptului ca dispozitia, ca act juridic administrativ, a fost emisa tocmai in vederea aplicarii HCGMB nr.295/2006.
In consecinta, nici unul dintre rapoartele de evaluare depuse la dosar de catre parata PMB nu poate fi avut in vedere ca justificare pentru pretul de achizitie al imobilului (155 euro/mp), in conditiile in care, trecind peste omisiunile procedurale in ceea ce priveste identificarea evaluatorului Tease Carmen (care nu detine legitimatie ANEVAR), evaluarile efectuate de evaluatorii Tease Carmen si Grigore Mihai Alexandru au un rol pur informativ, stabilesc o valoare pur comerciala a imobilului, desi acesta nu a fost achizitionat in scopuri comerciale, ci ca adapost pentru ciini si de birouri. O astfel de concluzie rezulta si din precizarile facute de evaluatorul Grigore Mihai Alexandru, care a detaliat in ce consta metoda comparatiei directe utilizate in evaluare, dar si din cuprinsul raportului Curtii de Conturi, in care s-a procedat la examinarea amanuntita a acestei evaluari.
De asemenea, tribunalul apreciaza ca in situatia in care comisia de licitaţie ajungea ca concluzia că achiziţionarea imobilului nu se poate face la preţul indicat în HCGMB nr.295/2006, aceasta avea obligatia de a sesiza Primarul General si CGMB, urmând ca această din urma autoritate să dispună o altă modalitate de stabilire a preţului de achiziţionare a imobilului, conform art. 36 (“(1) Consiliul local are iniţiativă şi hotărăşte, în condiţiile legii, în toate problemele de interes local, cu excepţia celor care sunt date prin lege în competenţa altor autorităţi ale administraţiei publice locale sau centrale. (2) Consiliul local exercită următoarele categorii de atribuţii: (...)  b) atribuţii privind dezvoltarea economico-socială şi de mediu a comunei, oraşului sau municipiului;  c) atribuţii privind administrarea domeniului public şi privat al comunei, oraşului sau municipiului; (...)   (4) În exercitarea atribuţiilor prevăzute la alin. (2) lit. b), consiliul local: (...) d) aprobă, la propunerea primarului, documentaţiile tehnico-economice pentru lucrările de investiţii de interes local, în condiţiile legii”) si art.63 din Legea 215/2001 (“Primarul îndeplineşte următoarele categorii principale de atribuţii:  (...)   b) atribuţii referitoare la relaţia cu consiliul local;  (...) (3) În exercitarea atribuţiilor prevăzute la alin. (1) lit. b), primarul: (...)   c) elaborează proiectele de strategii privind starea economică, socială şi de mediu a unităţii administrativ-teritoriale şi le supune aprobării consiliului local)”. 
Tribunalul apreciaza drept corecte sustinerile reclamantei si in ceea ce priveste incalcarea dispozitiilor art.20 al.1 lit. h din Legea 273/2006, in forma in vigoare la data derularii procedurii de achizitie, conform carora „Autorităţile administraţiei publice locale au următoarele competenţe şi responsabilităţi în ceea ce priveşte finanţele publice locale: (...)  h) administrarea fondurilor publice locale pe parcursul execuţiei bugetare, în condiţii de eficienţă”. In acest sens se retine faptul ca prin HCGMB nr.295/2006 pretul de achizitie al imobilului a fost raportat la pretul tehnic informativ calculat conform normelor stabilite de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, urmind a se incadra in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, la anexa intitulata “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente”, asadar raportarea s-a facut la o anumita valoare care sa fie in concordanta cu respectarea principiului eficientei utilizarii fondurilor publice, cu atit mai mult cu cit plata achizitiei a fost suportata din imprumuturi de pe piata international de capital ca urmare a emiterii de obligatiuni cu dobinda si cu termen scadent 2015.
Acest principiu al folosirii eficiente a fondurilor publice consta in utilizarea in cele mai eficiente conditii a banilor bugetari astfel ca autoritatea publica sa-si atinga scopul (in cauza achizitia unui imobil) cu cele mai mici costuri posibile, dar numai in conditiile satisfacerii obiectivului de indeplinit. Achizitionarea imobilului la o valoare de 4,7 ori mai mare decit limita de pret de 33 E/mp prevazuta in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania nu poate fi apreciata ca respectind acest principiu. 
In considerarea argumentelor anterior expuse, tribunalul apreciaza drept lipsite de suport juridic sustinerile paratei PMB in sensul că achiziţionarea unui teren în localitatea Mihăileşti la un preţ plătit peste nivelul aprobat prin HCGMB nr.295/2006 nu a creat un prejudiciu în patrimoniul Municipiului Bucureşti întrucât preţul de la care s-a pornit negocierea s-a fundamentat pe o expertiză tehnică de evaluare întocmită de un expert evaluator autorizat, singura modalitate pertinentă de estimare a preţului având în vedere lipsa editării de către CETR  a unor liste cu preţuri informative, la acel moment. Chiar in situatia in care CETR nu a editat lista cu preţuri informative pentru trimestrul III 2007, nici unul dintre paratii vizati la pct.1din actul de sisizare a instantei nu a probat efectuarea vreunor demersuri in vederea comunicarii de catre Corpul Expertilor Tehnici din Romania a unei astfel de informatii referitoare la pret si nici nu a avut in vedere, cel putin preventiv si in respectarea dispozitiilor Anexei 1 pct.1.1 din HCGMB nr.295/2006, preturile stabilite de CETR pentru perioada anterioara achizitiei derulate.
Nu pot fi retinute sustinerile pârâţilor Videanu Adrian, Sommer Vladimir, Sosoacă Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Mihutu Luminita, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Vaduva Dan, Dragoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia şi Mitu Monica expuse in întâmpinarea depusa cu privire la acest punct din incheierea de sesizare a instantei, conform carora preţurile comunicate de Corpul Experţilor Tehnici din România se referă exclusiv la terenuri, sunt preţuri informative şi reprezintă preţuri medii de la care se porneşte orice negociere într-o tranzacţie privind înstrăinarea acestora, intrucit prevederile referitoare la pret din Anexa 1 pct.1.1 din HCGMB nr.295/2006 sunt clare si nu lasa loc de interpretare- pretul “urmeaza a se incadra in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, la anexa intitulata “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente””.
Fata de cele mentionate in decizia civila pronuntata in recurs nr.210/25.01.2010 de CApB- Sectia a-VIII-a Contencios Administrativ si Fiscal, conform carora, desi in cauza s-a dispus efectuarea unei expertize tehnice imobiliare, din examinarea hotaririi casate nu rezulta analizarea acestei probe si nici a argumentelor invocate de parati in aparare, instanta de fond pronuntindu-se asupra acestui punct cu ignorarea probelor administrate si fara a analiza in raport de dispozitiile art.998-999 Cciv conditiile legale de angajare a raspunderii civile delictuale a paratilor considerati persoane raspunzatoare, tribunalul retin cu ocazia rejudecarii ca in cauza a fost efectuata expertiza tehnica de catre expertul Fuca Tomescu Constanta cu privire la imobilul situat in Mihailesti (fila 266) si apreciaza ca obiectivele stabilite sunt straine de obiectul pct.1 din actul de sesizare a instantei. Astfel, obiectivul nr.1 privind imprejurarea daca fata de achizitionarea unui teren cu constructii aferente: hale si cladiri anexe, destinate a deveni adapost pentru ciini si birouri, era suficienta doar achizitia unui teren, nu prezinta relevanta in cauza in conditiile in care Curtea de Conturi nu a analizat legalitatea sau oportunitatea achizitiei, ci respectarea dispozitiilor legale, respectiv a HCGMB nr.295/2006, in temeiul careia a fost derulata procedura de cumparare a imobilului. De asemenea, nici raspunsul expertului la obiectivul nr.2 al expertizei (daca halele si cladirile anexe existente pe terenul achizitionat au fost si sunt utile pentru scopul si destinatia stabilite prin HCGMB nr.295/2006) nu este util fata de cererea dedusa judecatii intrucit vizeaza alte aspecte ce nu pot justifica imprejurarea ca paratii vizati prin actul de control nu au respectat dispozitiile HCGMB nr.295/2006 privind pretul de cumparare. In ceea ce priveste obiectivul nr.3 al expertizei privind stabilirea valorii de circulatie a terenului la data achizitionarii tinind cont de utilitatile existente pe acesta (270.125 Euro- stabilit de expert), tribunalul apreciaza ca acesta valoare nu este de natura a sustine argumentele paratilor expuse in intimpinarile depuse in conditiile in care, pe de o parte, valoarea stabilita de expert are caracter pur comercial si a fost stabilita pe baza ofertelor publicate in Anuntul telefonic” (fila 269), iar, pe de alta parte, comisia de achizitie trebuia sa respecte plafonul stabilit trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, la anexa intitulata “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente”. Aceeasi ratiune o are in vedere tribunalul si in ceea ce priveste obiectivul nr.4 al expertizei privind stabilirea valorii de circulatie a constructiilor existente pe teren la data achizitionarii, precum si valoarea totala de circulatie a terenului si a constructiilor exsitente (1.372.628 Euro- constructii si 1.645.753 Euro- teren +constructii, valori stabilite de expert), cu atit mai mult cu cit expertul a avut in vedere anumiti indici valorici cuprinsi in “Catalogul de reevaluare nr.109” si “Evaluarea rapida a constructiilor” fara a se raporta la aspectul fundamental ca pretul “urmeaza a se incadra in limitele de pret publicate trimestrial in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, la anexa intitulata “Preturi informative ale ternurilor cu constructii aferente”” (Anexa 1 pct.1.1 din HCGMB nr.295/2006). 
In consecinta, efectuind o expertiza care nu face decit sa stabileasca valoarea de circulatie a imobilului, dar din punct de vedere comercial si fara a se raporta la actul normativ special in temeiul caruia s-a derulat procedura de cumparare a imobilului (HCGMB nr.295/2006), tribunalul apreciaza ca concluziile expertizei in sensul ca “nu rezulta vreun prejudiciu” nu sunt incidente in cauza. Curtea de Conturi a analizat strict imprejurarea daca in finalizarea procedurii de cumparare a imobilului, paratii implicate in procedura au respectat sau nu prevederile actului juridic ce a reglementat procedura, HCGMB nr.295/2006, si nu aspecte privind oportunitatea achizitiei sau eventuala sporire a patrimoniului PMB ca urmare a achizitiei, in conditiile in care au fost incalcate prevederile juridice esentiale ale pretului de achizitie. Se apreciaza ca aspectele pur comerciale nu trebuie confundate cu cele privind respectarea regulilor de baza in derularea unei operatiuni care implica cheltuirea fondurilor publice, astfel ca singurul aspect imputat paratilor vizati la pct.1 din raportul de control al Curtii de Conturi este nerespectarea prevederilor HCGMB nr.295/2006 privind limita de pret ce trebuia acordata pentru dobindirea imobilului.
In ceea ce priveste dispozitiile instantei de recurs referitoare la existenta prejudiciului in cauza, tribunalul apreciaza ca achiziţionarea imobilului din localitatea Mihailesti cu incalcarea prevederilor HCGMB nr.295/2006 la un pret mult superior preturilor practicate la tranzactiile din zona respectiva si zonele limitrofe acesteia, respectiv de 4,7 ori mai mare decit limita de pret de 33 E/mp prevazuta in Buletinul editat de Corpul Expertilor Tehnici din Romania, a condus la prejudicierea PMB cu suma de 4.478.328,45 lei, reprezentind diferenta dintre pretul platit si cel stabilit conform HCGMB nr.295/2006, la care reclamanta a calculat foloase nerealizate de 62.090,14 lei. Diminuarea nejustificata a fondurilor obtinute de Primarie prin imprumuturi de pe piata internationala de capital ca urmare a emiterii de obligatiuni cu dobinda si cu termen scadent 2015, sursa din care a fost achitat bunul, nu poate fi ignorata, prejudiciul fiind existent, cert si actual. De asemenea, tribunalul are in vedere si incalcarea de catre parati a principiului folosirii eficiente a fondurilor publice, dezvoltat anterior.
In ceea ce priveste stabilirea raspunderii, tribunalul apreciaza ca fata de dispozitiile HCGMB nr.295/2006- Anexa 1 pct.1.1, art.20 al.1 lit.h din Legea nr.273/2006, art.61 al.2 din Legea nr.215/2001 si art.6 al.2 din Legea nr.82/1991, analizate deja, reclamanta a procedat in mod corect la stabilirea acesteia in sarcina paratilor persoane fizice:
1.membrii comisiei de negociere: Mihutu Lumitita (director general al Administratiei Fondului Imobiliar), Sosoaca Bogdan (director executiv Directia Investitii), Constantinescu Florentina (director executiv Directia Achizitii Concesiuni, Contracte; care a si semnat contractul de vinzare-cumparare), Iordache Adrian (director executiv Directia Juridic Contencios Legislatie; care a si semnat contractul de vinzare-cumparare), Halipa Veronica (director executiv DEIC), Ion Florea (expert Directia Financiar Contabilitate), Panaitescu Simona (director Administratia pentru Supravegherea si Protectia Animalelor), Vaduva Dan (sef sectie Administratia pentru Supravegherea si Protectia Animalelor). 
In ceea ce-l priveste pe numitul Sommer Vladimir (director general Directia Generala Cabinet Primar General), desi reclamnata a precizat raportul de control intermediar nr.36/30.04.2008 ca acesta nu a mai facut parte din structura PMB de la data de 01.10.2007, nu a participat la procedura de achizitie a imobilului si ca nu se retine raspunderea in sarcina sa (fila 17 din raportul de control intermediar nr.36/30.04.2008), in mod gresit paratul este mentionat in actul de sesizare a instantei. In consecinta, tribunalul apreciaza ca in sarcina acestui parat nu poate fi retinuta raspunderea civila delictuala, paratul fiind tert fata de intreaga procedura derulata in vederea cumpararii imobilului.
2.Primarul General Adriean Videanu care, pe de o parte, a dispus prin decizia nr.524/2007 intocmirea unui raport de evaluare estimativa care sa stea la baza stabilirii pretului de cumparare, contrar perevederilor HCGMB nr.295/2006, iar, pe de lata parte, a semnat contractual de vinzare-cumparare
3. Dragoi Alexandru Bogdan (director general Directia Generala Economica) care a semnat contractul de vinzare-cumparare prin aplicarea vizei de legalitate. In acest sens nu pot fi retinute sustinerile aparatorului patarului de la termenul din 19.05.2011 in sensul ca nu se impune angajarea raspunderii acestuia, pentru ca paratul, in calitatea detinuta in cadrul PMB, si-a exprimat acordul in sensul avizului conform concretizat in semnatura si stampila Directiei pe care o conducea si astfel a definitivat din punct de vedere formal actul de vinzare-cumparare privind imobilul.
4. Busioc Camelia (director executiv Directia Financiar Contabilitate), care a semnat contractual de vinzare-cumparare
5.Mitu Monica (salariat in cadrul Directiei Achizitii Concesiuni, Contracte), care a semnat contractual de vinzare-cumparare.
Acesti membri ai comisiei de negociere si semnatarii contractului aveau obligatia de a respecta prevederile HCGMB nr.295/2006, iar in situatia in care s-ar fi ajuns la concluzia că achiziţionarea imobilului nu se poate face la preţul indicat în HCGMB nr.295/2006, aveau obligatia de a sesiza Primarul General si CGMB, urmând ca această din urma autoritate să dispună o altă modalitate de stabilire a preţului de achiziţionare a imobilului. In sarcina acestor persoane sunt indeplinite conditiile raspunderii civile delictuale prevazute de art.998-999 Cciv, astfel: fapta ilicita- nerespectarea dispozitiilor HCGMB nr.295/2006, prejudiciul- suma de 4.478.328,45 lei reprezentind diferenta prêt teren platita peste nivelul aprobat prin HCGMB nr.295/2006, cu foloase nerealizate aferente de 62.090,14 lei (la nivelul dobânzii la eurobonduri -întrucât achiziţia a fost achitată din contul de împrumuturi din emisiuni de obligaţiuni emise pe piaţa internaţională  de capital – „eurobonduri”), vinovatia- in contextul in care toate aceste persoane au avut reprezentarea rezonabila a conditiilor de derulare a achizitiei imobilului, astfel cum prevede HCGMB nr.295/2006 si raportul de cauzalitate dintre fapta si prejudiciu- respectarea HCGMB nr.295/2006 ar fi evitat prejudicierea bugetului PMB.
Pentu toate aceste motive, tribunalul va admite in parte pct.1 din actul de sesizare in sensul ca stabileste raspunderea civila delictuala si obliga la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 4.478.328,45 lei reprezentind diferenta prêt teren platita peste nivelul aprobat prin HCGMB nr.295/2006, cu foloase nerealizate aferente de 62.090,14 lei (la nivelul dobânzii la eurobonduri -întrucât achiziţia a fost achitată din contul de împrumuturi din emisiuni de obligaţiuni emise pe piaţa internaţională  de capital – „eurobonduri”), ce urmeaza a fi actualizate la data pronuntarii sentintei, in solidar in sarcina urmatorelor persoane: Mihutu Lumitita, Sosoaca Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Vaduva Dan- membrii comisiei de negociere, Videanu Adriean, Dragoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia si Mitu Monica- ca semnatari ai contractului de vinzare- cumparare si, pe cale de consecinta, va dispune obligarea PMB de a vira sumele recuperate in contul bugetului local ca restituiri din finantarea anilor precedent.

În ceea ce priveşte capătul 2 de cerere referitor la efectuarea de plăţi nejustificate pentru situaţii de lucrări (reabilitarea străzilor) in raportul de control intermediar (fila 76) se mentioneaza ca in perioada 2005-2007 in coordonarea directa a PMB au fost derulate un numar de 15 contracte de executie lucrari modernizare/reabilitare strazi (inclusive strazi cu linii de tramvai), 3 finalizate in 2007 si 12 in derulare la data de 31.12.2007, valoarea totala a acestora fiind de 1.549.313.583,9 lei. Din valoarea totala a lucrarilor, 1,49% reprezinta valoarea de inlocuire a bordurilor. Din verificarea efectuata privind utilizarea resurselor bugetului local al Municipiului Bucuresti in lucrari de modernizare a drumurilor, reclamanta a constatat organizarea si derularea neconforma in toate aspectele reglementarilor in vigoare privind achizitiile publice, a procedurilor de achizitie (licitatie publica deschisa) pentru realizarea obiectivelor de constructii din cadrul investitiei “Modernizarea strazi cu linii de tramvai- 9 obiective”, cu consecinta majorarii nejustificate a angajamentelor legale ale institutiei si, implicit, a resurselor bugetare consummate in scopul achitarii situatiilor de chletuieli prezentate la decontare de executanti. De asemenea, reclamanta a mentionat ca se constata: 
1.intocmirea necorespunzatoare si incompleta a documentatiei de atribuire in sensul: nerefacerii documentatiei privind achizitia publica (devizul general) corespunzator modificarilor aduse elementelor dimensionale ale obiectivelor, luate in calcul cu ocazia elaborarii studiului de fezabilitate, aspect ce a avut ca efect estimarea supraevaluata a valorii totale a cheltuielilor necesare realizarii obiectivelor de investitii si stabilirea eronata (mult marita) a valorii de finantare a acestora; devizul general nu a fost intocmit conform HG nr.1179/2002 in sensul ca pentru liniile de tramvai nu a fost consemnata valoarea supusa procedurii de achizitie publica, ceea ce a determinat stabilirea unei valori de comparative a ofertelor care include si cheltuieli nesupuse procedurii de achizitie publica si in acest fel au fost acceptate si calificate oferte a caror valoare depaseste valoarea supusa procedurii de achizitie stabilita in baza elementelor din devizele generale intocmite pentru fiecare obiectiv in parte, separate pentru drum carosabil si separate pentru linia de tramvai; neintocmirea listelor cu cantitati de lucrari corespunzator solutiei constructive prevazuta in studiile de fezabilitate si in certificatele de urbanism si nici corespunzator solutiei mentionate in clarificari, care a fost denumita generic “inglobata in carosabil, cu beton si asfalt”; lipsa in documentatia de achizitie (caietul de sarcini) a unor specificatii tehnice care sa definesca cu claritate aspectele legate de dimensiuni a mai generat diferente, uneori semnificative, de cantitati de lucrari intre oferta prezentata in procedura  si proiectul tehnic intocmit ulterior incheierii contractului de achizitie; necorelarile intre dimensiunile obiectivului si cantitatile de lucrari luate in calcul la intocmirea devizului la proiectul tehnic;
2.neconformitatea ofertelor depuse si calificate in procedura cu prevederile legale referitoare la achizitiile publice: au fost acceptate si calificate oferte pentru care nu au fost intocmite si depuse toate formularele solicitate prin Fisa de date a achizitiei; intocmirea si prezentarea formularului C6- lista consumurilor de resurse material fara precizarea furnizorilor de material, contrar prevederilor OMFP nr.1014/2001; calificarea unor oferte care in propunerea financiara au inclus diverse “sporuri” sub forma de cote procentuale aplicate cheltuielilor directe cu materialele,  manopera, utilajele, sporuri neprevazute in normele legale in vigoare; prezentarea unor oferte care nu au furnizat intotdeauna informatii conforme cu realitatea in ceea ce priveste declararea subcontractantilor; 
Curtea de Conturi a apreciat ca aceste aspect de nelegalitate si neconformitate sunt consecinta neaplicarii sau aplicarii eronate a urmatoarelor prevederi legale: art.2, 15, 36, 39, 40, 45, 57, 68 din OUG nr.60/2001, art.8, 9, 33, 47 din HG nr.461/2001, art.3 si 4 din Ordinul nr.1041/2001, art.1 si 2 din HG nr.1179/2002, art.14, 2, 51 si 54 din Legea nr.273/2006, Anexa 6 din HG nr.273/1994, art.6 din Legea nr.82/1991, Anexa 1 la Ordinul nr.1850/2004.
3. efectuarea de plati nejustificate in baza unor documente (situatii de lucrari) in care se regasesc cantitati de lucrari neexecutate si elemente de cheltuiala neprevazute in actele normative in vigoare, fiind identificate urmatoarele plati nejustificate: - 12.084.406 lei către S.C. Delta ACM 93 S.R.L. pentru obiectivul Bd. Iancu de Hunedoara, reprezentând sporuri (cote procentuale de până la 80%) adăugate în mod nelegal la cheltuielile directe cu materialele, manopera şi utilajele, aferent cărora s-a calculat foloase nerealizate de 536.517 lei; - 153.001 lei către executantul Max-Bogl, pentru obiectivul Şos. Colentina, reprezentând contravaloare operaţii (desfacere pavaje, taxă de groapă ecologică) pentru suprafeţe dublu decontate în zona liniilor de tramvai, atât de executantul părţii de drum carosabil, cât şi de executantul lucrărilor la liniile de tramvai, aferent cărora s-au calculat foloase nerealizate de 4.874 lei; - 312.766 lei către executantul Max-Bogl, reprezentând diferenţa dintre cantitatea de şină decontată conform devizelor întocmite la proiectul tehnic şi cea efectiv utilizată  la obiectivul Şos. Colentina, cantitate confirmată prin documentele atât de executat, cât şi de consultat, aferent carora s-au calculat foloase nerealizate în sumă de 10.434 lei; - 65.106 lei către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând contravaloare „montare instalaţie transponder” la obiectivul Bd. 1 Decembrie 1918, în condiţiile în care, conform procesului -verbal de primire, instalaţiile respective au fost predate Regiei Autonome de Transport Bucureşti, fiind instalaţii care se montează pe tramvai. Aferent plăţii nedatorate s-au calculat foloase nerealizate de 2.139 lei; - 2.802.205 lei efectuate către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa dintre cantitatea de beton de calitatea C18/22,5 decontată prin situaţiile de plată şi cantitatea de beton justificată prin documentele aflate la cartea tehnică în condica de betoane autentic întocmite, pentru obiectivul Bd. 1 Decembrie 1918. Aferent plăţii nejustificate  s-au calculat foloase nerealizate de 92.078 lei; - 2.724.474 lei efectuate către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa dintre cantitatea de beton de calitatea C500 decontată prin situaţiile de plată şi cantitatea regăsită în cartea tehnică (condica de betoane), beton utilizat la realizarea suprastructurii la calea de rulare a tramvaielor pe Bd. 1 Decembrie 1918. Aferent s-au calculat foloase nerealizate de 89.524 lei; - 178.604 lei către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa valorică dintre cantitatea de suduri aluminotermice decontată executantului prin situaţiile de lucrări şi cea efectiv realizată, confirmată prin documentele depuse la cartea tehnică a construcţiei. Aferent s-au calculat foloase nerealizate de 5.869 lei; - 1.194.709 lei către S.C. Mari Vila Com S.R.L., aferentă procurărilor de echipamente pentru linia de tramvai de pe Bd. 1 Decembrie 1918, care reprezintă diferenţa dintre preţul decontat de Primăria Municipiului Bucureşti şi cel efectiv de furnizare a echipamentelor. Situaţia a fost generată de faptul că la ofertare, deşi a fost nominalizat furnizorul de echipamente, nu au fost prezentate în susţinerea valorii trecute în oferte documentele emise de acest furnizor, cu atât mai mult cu cât acesta este unul dintre membrii asocierii care a câştigat licitaţia. Aferent s-au calculat foloase nerealizate de 39.257 lei; - 9.820.803 lei către executantul S.C. Mari Vila Com S.R.L. pentru obiectivul Bd. 1 Decembrie 1918, reprezentând în mod similar, sporuri adăugate nelegal, la cheltuielile directe, aferent cărora s-au calculat foloase nerealizate de 536.727 lei; -3.419.478,96  lei efectuate către S.C. Mari Vila Com S.R.L., reprezentând diferenţa dintre valoarea devizului ofertă care a fost decontată pentru linia de contact a tramvaiului de pe Bd. 1 Decembrie 1918 şi valoarea decontată de S.C. Mari Vila Com S.R.L. subcontractantului ACM Lirtrac, care a executat lucrarea, în condiţiile în care la contractare, S.C. Mari Vila Com S.R.L. declarase că nu lucrează cu subcontractanţi. Aferent s-au calculat foloase nerealizate în sumă de 220.434 lei.
Curtea de Conturi a retinut, în solidar, raspunderea urmatoarelor persoane cu atributii in intocmirea si avizarea documentatiei pentru elaborarea ofertelor, membrii comisiei de evaluare care a demarat procedura de achizitie si a calificat ofertele elaborate in conditii de neconformitate:
-Udrişte Gheorghe- director executive Directia Transporturi Drumuri si Siguranta Circulatiei, presedintele comisiei de evaluare a ofertelor
- Sommer Vladimir- director general Directia Cabinet Primar General, pina la data de 01.09.2007, membru in comisia de evaluare a ofertelor
-Constantinescu Florentina- director executiv Directia Achizitii Concesionari si Contracte, membru in comisia de evaluare a ofertelor
- Busioc Camelia- director executiv Directia Financiar Contabilitate, membru in comisia de evaluare a ofertelor
- Ilie Valeriu- director executiv adjunct Directia Transporturi Drumuri si Siguranta Circulatiei, membru in comisia de evaluare a ofertelor
- Mitu Monica- sef serviciu Directia Achizitii Concesionari si Contracte, membru in comisia de evaluare a ofertelor
- Falan Viviana -director executiv adjunct Directia Juridic Contencios si Legislatie, membru in comisia de evaluare a ofertelor
- Titu Valentin - sef serviciu Directia Transporturi Drumuri si Siguranta Circulatiei, membru in comisia de evaluare a ofertelor
- Bădoiu Elena- expert RMC, membru in comisia de evaluare a ofertelor.
Analizind acest punct din actul de sesizare a instantei prin raportare la dispozitiile instantei de recurs, tribunalul apreciaza ca se impune mai intii lamurirea aspectului privind competenta organelor de control al Curtii de Conturi cu privire la retinerea unor aspecte de nelegalitate vizind modalitatea de desfasurare a procedurii de achizitie publica, cit si a ofertelor financiare ale participantilor la procedura.
In acest sens se au in vedere dispozitiile art.1 al.1 si 2 si art.1 ind.1 pct.b, c si d din Legea nr.94/1992 privind organizarea şi funcţionarea Curţii de Conturi, in forma in vigoare la data efectuarii controlului, care mentioneaza „Curtea de Conturi exercită controlul asupra modului de formare, de administrare şi de întrebuinţare a resurselor financiare ale statului şi ale sectorului public. (2) Funcţia de control a Curţii de Conturi se realizează prin proceduri de audit public extern (activitatea de audit desfăşurată de Curtea de Conturi, care cuprinde, în principal, auditul financiar- activitatea prin care se urmăreşte dacă situaţiile financiare sunt complete, reale şi conforme cu legile şi reglementările în vigoare, furnizându-se în acest sens o opinie- şi auditul performanţei- evaluarea independentă a modului în care o entitate, un program, o activitate sau o operaţiune funcţionează din punctele de vedere ale eficienţei, economicităţii şi eficacităţii) prevăzute în standardele proprii de audit, elaborate în conformitate cu standardele de audit internaţionale general acceptate”. In ceea ce priveste competenţa şi atribuţiile Curţii de Conturi, art.16 si art.17 din Legea nr.94/1992 prevad „(1) Curtea de Conturi exercită funcţia de control asupra modului de formare, de administrare şi de întrebuinţare a resurselor financiare ale statului şi ale sectorului public, furnizând Parlamentului şi, respectiv, unităţilor administrativ-teritoriale rapoarte privind utilizarea şi administrarea acestora, în conformitate cu principiile legalităţii, regularităţii, economicităţii, eficienţei şi eficacităţii. (2) Curtea de Conturi poate exercita auditul performanţei asupra gestiunii bugetului general consolidat, precum şi a oricăror fonduri publice. (3) Activitatea de audit extern exercitată de Curtea de Conturi se desfăşoară cu respectarea normelor proprii, adoptate pe baza standardelor de audit internaţionale general acceptate. (4) Prin constatările şi recomandările sale, auditul performanţei urmăreşte diminuarea costurilor, sporirea eficienţei utilizării resurselor şi îndeplinirea obiectivelor propuse. Art. 17 - În cadrul competenţelor prevăzute la art. 16, Curtea de Conturi îşi desfăşoară atribuţiile specifice asupra următoarelor domenii:  a) formarea şi utilizarea resurselor bugetului de stat, ale bugetului asigurărilor sociale de stat şi ale bugetelor unităţilor administrativ-teritoriale, precum şi mişcarea fondurilor între aceste bugete”.
Mai mult, art.18 al.1 lit.a din Legea nr.94/1992 mentioneaza in mod expres care sunt  entităţile publice vizate prin activitatea Curtii de Conturi, printre care se afla si unităţile administrativ-teritoriale, în calitate de persoane juridice de drept public, cu serviciile şi instituţiile lor publice, autonome sau neautonome.
De asemenea,  art. 99 din HG nr.925/2006, in forma in vigoare la data derularii procedurii si la data efectuarii controlului de catre Curtea de Conturi, prevede ca “(1) Monitorizarea atribuirii contractelor de achiziţie publică se realizează de Autoritatea Naţională pentru Reglementarea şi Monitorizarea Achiziţiilor Publice, pe baza informaţiilor cuprinse în anunţurile de participare şi de atribuire. (2) Autorităţile contractante au obligaţia transmiterii către Autoritatea Naţională pentru Reglementarea şi Monitorizarea Achiziţiilor Publice a unui raport anual privind contractele atribuite în anul anterior”. 
Coroborind aceste dispozitii legale, tibunalul apreciaza ca reclamanta are competenta de a verifica modului de formare, de administrare şi de întrebuinţare a resurselor financiare ale PMB cu ocazia desfasurarii procedurii de achizitie publica. ANRMAP are numai competenta de monitorizare a atribuirii contractelor de achizitie publica, fara a putea stabili consecintele financiare ale unei eventuale incalcari a procedurii de achizitie publica. Fata de aceste texte legale, tribunalul apreciaza drept corect punctul de vedere al reclamantei exprimat prin adresa nr.2804/13.12.2007 (fila 193 dosar de fond initial) in sensul ca obiectivul urmarit de Curtea de Conturi este de a controla daca cheltuielile au fost angajate, lichidate, ordonantate, platite si inregistrate conform reglementarilor legale si in concordanta cu prevederile legii bugetare, urmarindu-se economicitatea, eficacitatea şi eficienţa utilizării fondurilor publice. Controlul Curtii este unul ex-post, de stabilire a consecintelor nerespectarii prevederilor legale privind achizitiile publice, respectiv a consecintelor pecuniare, iar ANRMAP are atributii de supraveghere a respectarii procedurii inca din momentul initiarii acesteia prin publicarea anunţului de intenţie si pina la finalizarea acesteia, inclusiv dupa finalizare si se concretizeaza in sanctionarea contraventionala sau in contestarea aspectelor de procedura sau a contractelor incheiate.
 In consecinta, cele doua institutii publice au competente diferite in ceea ce priveste verificarea modului in care autoritatile publice respecta prevederile legale in materie de achizitii publice, iar Curtea de Conturi a efectuat in cauza controlul potrivit competentelor conferite de Legea nr.92/1994 si acesta a avut ca finalitate stabilirea efectuarii de cheltuieli nelegale de catre persoanele implicate in procedura licitatie publica.
In ceea ce priveste lucrarile executate in baza contractelor de achizitie publica incheiate de comisia de evaluare mentionata in raportul de control al Curtii de Conturi, tribunalul retine ca la prima judecata a fondului s-a dispus efectuarea unei expertize de catre expertul Uta Veronel (fila 313) care a raspuns obiectivelor stabilite dupa analizarea raportului Curtii de Conturi si a inscrisurilor care au stat la baza intocmirii acestuia. Expertul a mentionat ca in situatiile de lucrari nu au fost luate in calcul nici un fel de sporuri, ca toate situatiile de lucrari pentru toate obiectivele supuse controlului au fost intocmite conform preturilor unitare din ofertele adjudecate, care au fost alcatuite in functie de strategia si posibilitatile tehnice ale fiecarui ofertant, de solutia aplicata in executie, cu respectarea conditiilor impuse de investitor prin documentele licitatiei. In acest sens expertul a precizat ca nu exista norme juridice care sa reglementeze modul de alcatuire al devizelor si ce sporuri sunt sau nu admise, toate reglemetarile fiind de recomandare, iar conform OUG nr.60/2001, ofertantul are obligatia de a elabora oferta in conformitate cu prevederile documentatiei pentru elaborarea si prezentarea ofertei  („Art. 40. - (1) Ofertantul are obligaţia de a elabora oferta în conformitate cu prevederile documentaţiei pentru elaborarea şi prezentarea ofertei. (2) Propunerea tehnică se elaborează în concordanţă cu cerinţele cuprinse în caietul de sarcini, în aşa fel încât să asigure furnizarea tuturor informaţiilor necesare pentru evaluarea tehnică. (3) Propunerea financiară se elaborează în aşa fel încât să asigure furnizarea tuturor informaţiilor necesare în vederea evaluării financiare”). In plus, expertul a mentionat ca in documentatia standard pentru lucrari- Ordinul nr.1014/874- formularul C5- lista cuprinzind cantitatile de lucrari, la rubrica „cheltuieli directe’ exista si mentiunea „alte cheltuieli”, ceea ce inseamna ca sunt si alte cheltuieli pe care, de altfel, ofertantii le-au nominalizat.
 Instanta apreciaza ca acest punct de vedere trebuie adoptat in conditiile in care analizarea documentelor avute in vedere de Curtea de Conturi a fost efectuata de o persoana de specialitate, expert tehnic judiciar-inginer specialitatea Constructii, Cai Ferate, Drumuri Poduri si Tunele si nu exista motive de cenzurare intemeiate pe dispozitii legale. In conditiile in care ofertantii au indeplinit criteriile de eligibilitate prevazute de art.30 din OUG nr.60/2001, revine comisiei de evaluare obligatia de a aplica criteriul stabilit pentru declararea ofertei cistigatoare si, dat fiind faptul ca nu s-a constat perceperea de sporuri nejustificate in alcatuirea preturilor din oferte, in mod corect comisia a finalizat procedura de achizitie.
 In ceea ce priveste cantitatea de sina decontata, expertul a mentionat ca aceasta nu a fost mai mare decit cea pusa in opera intrucit la obiectivul Sos. Colentina in lunile anterioare lunii noiembrie 2007 s-a constatat ca lungimea de 520 ml, sina NP4aS pentru linie curba, a fost decontata in avans si in situatia de lucrari din luna noiembrie 2007 a fost scazuta din valoarea de decontarea a lunii, trecuta in minus cu 263.140,3467 lei. S-a retinut si faptul ca instalatiile tranponder nu au fost predate la nici un beneficiar, ci sunt in custodie la SC Mari Vila si urmeaza a-i fi repartizate tramvaiele pentru a le monta, in deviza fiind inclusa valoarea echipamentelor si montajul acestora. 
Referitor la cantitatile de beton utilizate, expertul a mentionat ca singura documentatie in urma careia se face decontarea unei lucrari este situatia de lucrari, iar condica de betoane este un document prin care se atesta calitatea betonului pus in lucrare si se intimpla de regula ca betoanele inscrise in aceasta sa nu corespunda cantitativ cu cantitatea inscrisa in situatiile de lucrari, din urmatoarele considerente: este posibil ca in aceeasi zi sa se aduca betoane de la mai multe statii de betoane si cel care opereaza in carte de betoane sa nu aiba posibilitatea sa inscrie toate cursele care sosesc la lucrare; este posibil ca un aviz de insotire sa nu fie operat in condica de betoane in momentul sosirii la santier; cartea de betoane este un document care se ataseaza la cartea tehnica a construcitiei care se completeaza intre receptia la terminarea lucrarii si receptia finala si nu este obligatoriu sa fie completa inainte de receptia la terminarea lucrarilor. Expertul a retinut existenta unor diferente intre cantitatile de beton decontate si cele din cartea de betoane prezentata la control, insa cantitatile reale sunt cele masurate in teren si mentionate in atasamentele verificate de consultant si introduse in situatiile de lucrari la care sunt anexate documentele de calitate. Fata de toate aceste motive, expertul a concluzionat ca cele mentionate de Curtea de Conturi nu pot fi retinute ca reale. 
Instanta retine punctul de vedere al expertului pentru motivele ca, pe de o parte, acesta este rezultatul constatarilor personale in teren, iar, pe de alta parte, pentru ca acestea sunt fundamentate pe considerente ce tin de modalitatea de lucru in materie de constructii (procedura si documente justificative).
In ceea ce priveste sudurile decontate, expertul a mentionat ca cele real executate sunt cuprinse in atasamentele vizate de consultant si introduse in situatiile de lucrari, confirmate si prin documentele de calitate atasate acestora, nu cele din documentele depuse la cartea tehnica, care atesta numai calitatea sudurilor, kituri de sudura, care se regasesca si in formularul C6. Expertul a mentionat ca nu sunt diferente intre numarul de suduri decontate si cele realizate fizic, care de altfel se pot numara si in teren.
Referitor la inregistrarea vreunui prejudiciu ca urmare a decontarii cantitatilor de lucrari aferente cailor de rulare, expertul a precizat ca nu a constatat ca PMB sa fi inregistrat vreun prejudiciu, intrucit in ceea ce priveste obiectivele Iancu de Hunedoara si 1 Decembrie 1918, confom raportului consultantului, se constatat ca s-au facut economii fata de valoarea contractata, iar la obiectivele din Colentina valoarea pentru cantitatea de sina decontata in avans a fost recuparata prin scaderea valorii din situatia de lucrari din luna noiembrie 2007 si pentru desfacerea pavajului si taxa la groapa prejudiciul a fost recuparat integral in timpul controlului. In plus, la obiectivul Stefan cel Mare nu s-a constatat nici o valoarea nejustificata.
 In ceea ce priveste obiectivele propuse de reprezentantul paratilor referitoare la solicitarea ca expertul sa se pronunte asupra corectitudinii si legalitatii intocmirii documentatiei de atribuire si a continutului ofertelor, tribunalul apreciaza ca nu poate avea in vedere decit orientativ sustinerile expertului intrucit rolul expertizei este strict acela de a lamuri anumite imprejurari de fapt pentru care este nevoie de cunostintele de specialitate ale unei persoane pregatita in acel domeniu si nu a de a interpreta anumite acte juridice fata de dispozitiile legale aplicabile. Numai instanta de judecata are acest rol, astfel ca acesta se va pronunta sub acest aspect pornind de la constatarile faptice ale expertului. Acesta a precizat ca ofertele adjudecate au avut valoarea, la majoritatea obiectivelor, mai mica decit valoarea din devizul general care urma sa fie supusa licitatiei, astfel ca aceasta necorelare nu a produs nici un prejudiciu PMB. Referitor la ofertele vizate prin raportul de control, expertul a mentionat ca la obiectivul Iancu de Hunedoara sporurile de 80% sunt neobisnuite pentru ca si conditiile de lucru au fost neobisnuite si cu toate acestea, valoarea ofertei a fost mai mica decit din celelalte oferte concurente; ca la obiectivul 1 Decembrie 1918 preturile cuprinse in oferte sunt reale pentru ca s-a lucrat in conditii grele sub circulatie si ca, de asemenea, valoarea ofertei a fost mai mica decit din celelalte oferte concurente in care nu s-au evidentiat sporurile, ci au fost incluse in valoarea resurselor, material, manopera, utilaj, transport.
De asemenea, expertul, urmarea a analizarii inscrisurilor avute in vedere de Curtea de Conturi si a situatiei din teren, a mentionat ca executantii au respectat intocmai documentatia tehnica de executie, iar lucrarile efectuate si cuprinse in situatiile de lucrari pe baza carora au fost facturate si platite au corespondent real in teren. 
Expertul a facut referire si la faptul ca subcontractul incheiat de SC Mari Vila cu ACM Lirtrac, care a executat o lucrare care nu depaseste 10% din valoarea contractului si nu trebuia sa fie declarat si sa completeze formularul B2. Expertul a apreciat ca, fata de imprejurarea ca ACM Lirtrac nu face parte din asociere si asocierea ofertantilor a fost legalizata inainte de incheierea contractului, contractantul nu a incalcat dispozitiile art.47 din HG nr.461/2001 („(1) În cazul în care oferta care a fost stabilită câştigătoare este ofertă depusă în comun de mai mulţi ofertanţi, autoritatea contractantă are dreptul de a impune, înainte de încheierea contractului de achiziţie publică, legalizarea asocierii ofertanţilor respectivi în scopul îndeplinirii contractului, dar fără obligaţia ca prin această asociere să fie necesară formarea unei noi persoane juridice. (2) În cazul în care părţi din contractul de achiziţie publică urmează să se îndeplinească de unul sau mai mulţi subcontractanţi, autoritatea contractantă are obligaţia de a solicita, la încheierea contractului de achiziţie publică respectiv, prezentarea contractelor încheiate între viitorul contractant şi subcontractanţii săi. Contractele prezentate trebuie să fie în concordanţă cu oferta şi se vor constitui în anexe la contractul de achiziţie publică”).
 	Cit priveste valoarea decontata subcontractantului, expertul a mentionat ca concluzia expertilor este eronata pentru ca lucrarea „Linia de contact” se compune din mai multe categorii de lucrari, efectuate in parte de contractantul SC Mari Vila, astfel ca valoarea decontata subcontractantului este evident mai mica. Instanta isi insuseste punctul de vedere al expertului in sensul ca raspunderea pentru lucrarea executata de subcontractant cade in sarcina contractantului in considerarea si a dispozitiilor art.43 al.1 din OUG nr.60/2001 („Mai mulţi furnizori, executanţi sau prestatori au dreptul de a se asocia şi de a depune ofertă în comun, denumită în continuare ofertă comună, fără a fi obligaţi să îşi prezinte asocierea într-o formă legalizată. Fiecare dintre aceştia îşi asumă obligaţia pentru oferta comună şi răspunde pentru orice consecinţe ale viitorului contract de achiziţie publică”), precum si a faptului ca lucrarea este terminata, este de buna calitate, nu a depasit valoarea din oferta si a fost receptionata fara obiectii. 
De asemenea, tribunalul apreciaza ca prin expertiza efectuata in cauza s-a insistat asupra punctului 3 avut in vedere in expunerea cuprinsa in raportul de control, respectiv asupra efectuarii de plati nejustificate in baza unor documente (situatii de lucrari) in care se regasesc cantitati de lucrari neexecutate si elemente de cheltuiala neprevazute in actele normative in vigoare, si, fata de cele expuse si justificate de expertul desemnat in cauza, instanta retine ca nu pot fi identificate astfel de plati nejustificate de natura a crea un prejudiciu in patrimoniul PMB si a atrage raspunderea civila delictuala a membrilor comisiei de licitatie, in temeiul art.998-999 Cciv.
 In ceea ce priveste celelalte doua aspect vizate in raportul de control, respectiv intocmirea necorespunzatoare si incompleta a documentatiei de atribuire si neconformitatea ofertelor depuse si calificate in procedura cu prevederile legale referitoare la achizitiile publice, tribunalul retine orientativ opinia expertului intrucit acestea sunt probleme de drept ce pot fi interpretate numai de catre instanta. Va retine insa mentiunile expertului cu privire la documentele privind executia lucrarilor (devizul general, formularele folosite). Avind in vedere ca obiectul activitatii de control desfasurate de Curtea de Conturi este exclusiv stabilirea economicitatii, eficacitatii şi eficienţei utilizării fondurilor publice, controlul fiind unul ex-post, de stabilire a consecintelor nerespectarii prevederilor legale privind achizitiile publice, respectiv a consecintelor pecuniare, si nu de supraveghere a respectarii procedurii din momentul initiarii acesteia si pina la finalizarea acesteia, inclusiv dupa finalizare, tribunalul apreciaza ca in conditiile in care nu pot fi retinute consecinte financiare negative pentru bugetul PMB (plati nejustificate), nu pot fi retinute ca utile solutionarii cauzei exventuale aspecte de neconformitate sau nelegalitate a procedurii de achizitie publica, care reprezinta fundamentul, factorul generator al unor eventuale cheltuieli nejustificate.
 Un argument in acest sens il reprezinta si concluziile expertizei contabile efectuate in cauza de o comisie formata din 3 experti Bejinaru Valeriu Cristian, Bunea Alexandru si Anghel Gh. Ion si care a avut ca obiect analizarea aspectului contabil al documentelor depuse la dosar de catre Curtea de Conturi, analizarea tuturor aspectelor mentionate in raportul de control la Cap.II.3 exclusiv in baza documentelor pe care le-au avut in vedere si expertii Curtii de Conturi in momentul intocmirii raportului de control. In expertiza contabila efectuata in cauza de aceasta comisie (fila 182), proba recomandata si de instanta de recurs prin decizia de casare, se mentioneaza ca platile au fost efectuate de catre PMB prin viramente bancare, in baza facturilor emise la care au fost atasate situatiile de lucrari confirmate de executant, beneficiar si consultant. Expertii au analizat fiecare aspect din raportul de control referitor la platile efectuate in baza lucrarilor efectiv executate si au ajuns la concluzia, fata de fiecare suma mentionata de Curtea de Conturi, ca nu au fost efectuate plati nejustificate in baza unor documente (situatii de lucrari) in care se regasesc cantitati de lucrari neexecutate si elemente de cheltuiala neprevazute in actele normative in vigoare mentionate in raportul de control si ca din documentele expertizate a rezultat ca platile s-au efectuat de catre PMB in baza situatiilor de lucrari vizate de consultant, iar realitatea operatiunilor este sustinuta din punct de vedere contabil prin documentele emise, atasate facturilor, confirmate de consultant si beneficiar.
 De asemenea, in raspunsul la obiectiunile formulate de reclamanta (fila 386), comisia formata din trei experti a mentionat ca argumentele sustinute in raportul de expertiza au avut la baza documentele aflate la dosarul cauzei, expertiza tehnica si prevederile legale la care Curtea de Conturi a facut trimitere in raportul intermediar de control, iar in ceea ce priveste raportarea la expertiza tehnica, s-a motivat in sensul ca este de competenta acesteia sa isi exprime o opinie cu privire la cantitati, calitate, sporuri etc.
 Tribunalul apreciaza ca cele doua expertize efectuate in cauza (tehnica si contabila) sunt utile pentru clarificarea realitatii lucrarilor efectuate si a platilor aferente acestora, ca acestea au fost efectuate strict in baza documentelor avute in vedere si de controlorii Curtii de Conturi si ca prezinta o expunere detaliata si obiectiva a situatiei faptice si contabile, motiv pentru care concluziile acestora sunt avute in vedere in respingerea pct.3 din incheierea de sesizare a instantei.
 Fata de argumentele anterior expuse, tribunalul apreciaza ca in lipsa probarii existentei unui prejudiciu material, nu se poate retine raspunderea civila delictuala in sarcina persoanelor fizice mentionate in actul de control.

În ceea ce priveşte capătul 3 de cerere privind suma de 33.286 lei reprezentând contribuţie individuală de asigurări sociale cu majorări de întârziere aferente 10.861 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei şi 22.295 lei majorări de întârziere aferente  contribuţiei „angajatorului” ce urmează a fi actualizată la data pronunţării sentinţei, in raportul de control intermediar (fila 124) se mentioneaza ca in perioada ianuarie-august 2007 PMB nu a calculat si virat la bugetul asigurarilor sociale contributia de asigurari sociale datorate de angajatori si nu a calculat, retinut si virat contributia individuala de asigurari sociale aferenta veniturilor din indemnizatiile de sedinte realizate de personalul ales in functii elective, respectiv consilierii locali, in suma de 101.609 lei, din care 68.323 lei contributia angajatorului si 33.286 lei contributia individuala, nerespectindu-se dispozitiile art.23 al.1 lit.a din Legea nr.19/2000. Reclamanta a retinut incalcarea dispozitiilor art.5 al.1 pct.II din Legea nr.19/2000 si cap.II pct.18 din Ordinul nr.340/2001 pentru aprobarea Normelor de aplicare a Legii nr.19/2000 si a stabilit raspunderea in sarcina urmatoarelor persoane: Videanu Adriean – primar general, ordonator de credite care in baza art.23 al.2 din Legea nr.273/2006 raspunde de angajarea, lichidarea si ordonantarea cheltuielilor in limita creditelor bugetare aprobate si a veniturilor bugetare posibil incasate; Busioc Camelia- director executive la PMB-Directia Financiar Contabilitate, care in calitate de director economic a semnat si avizat ordonantarea de plata si raspunde conform art.6 din Legea nr.82/1991; Herea Danilea- sef serviciu financiar contabilitate, care a semnat si vizat recapitulatiile de state de salarii pentru consilieri si raspunde conform art.6 din Legea nr.82/1991; şi Boagiu Iuliana- expert superior I din carul Directiei Financiar Contabilitate, care a intocmit statele de salarii si recapitulatiile de state de salarii si raspunde conform art.6 din Legea nr.82/1991.
In drept, tribunalul are in vedere dispozitiile art.5 al.1 pct.II din Legea nr.19/2000, in forma in vigoare in perioada incidenta in cauza, ianuarie-august 2007, conform carora “În sistemul public sunt asigurate obligatoriu, prin efectul legii:  (...)   II. persoanele care îşi desfăşoară activitatea în funcţii elective sau care sunt numite în cadrul autorităţii executive, legislative ori judecătoreşti, pe durata mandatului, precum şi membrii cooperatori dintr-o organizaţie a cooperaţiei meşteşugăreşti, ale căror drepturi şi obligaţii sunt asimilate, în condiţiile prezentei legi, cu ale persoanelor prevăzute la pct. I”. Consilierii locali se incadreaza in aceasta categorie, fiind „aleşi prin vot universal, egal, direct, secret şi liber exprimat, în condiţiile stabilite de legea pentru alegerea autorităţilor administraţiei publice locale” (art.28 din Legea nr.215/2001) si au obligatia de plata a contributiei de asigurari sociale, conform art.21 al.2 din Legea nr.215/2001 (“Contribuţia individuală de asigurări sociale se datorează de asiguraţii prevăzuţi la art. 5 alin. (1) pct. I şi II, iar cota contribuţiei individuale de asigurări sociale se stabileşte prin legea bugetului asigurărilor sociale de stat”).
In ceea ce priveste contributia de asigurari sociale datorate de angajator, art.18 al.1 lit.c din Legea nr.19/2000 se prevede ca “În sistemul public sunt contribuabili, după caz:   a) asiguraţii care datorează contribuţii individuale de asigurări sociale (...)  c) persoanele juridice la care îşi desfăşoară activitatea asiguraţii prevăzuţi la art. 5 alin. (1) pct. II, asimilate angajatorului în condiţiile prezentei legi”.
Art.22 al.1 din Legea nr.19/2000 mentioneaza “Calculul şi plata contribuţiei de asigurări sociale datorate de asiguraţii prevăzuţi la art. 5 alin. (1) pct. I şi II şi de angajatorii acestora se fac lunar de către angajatori”, iar „ Baza lunară de calcul a contribuţiei individuale de asigurări sociale în cazul asiguraţilor o constituie: a) salariile individuale brute, realizate lunar, inclusiv sporurile şi adaosurile, reglementate prin lege sau prin contractul colectiv de muncă, în cazul asiguraţilor prevăzuţi la art. 5 alin. (1) pct. I, sau veniturile brute de natura drepturilor salariale realizate lunar de asiguraţii prevăzuţi la art. 5 alin. (1) pct. II; (...)  (3) Baza de calcul prevăzută la alin. (1) şi (2) nu poate depăşi plafonul a de 5 ori salariul mediu brut” (art.23 al.1 din Legea nr.19/2000).
De asemenea, in ceea ce priveste contributia de asigurari sociale datorate de angajator, art.24 al.1 si 3 din Legea nr.19/2000 se prevede ca „(1) Baza lunară de calcul, la care angajatorul datorează contribuţia de asigurări sociale, o constituie fondul total de salarii brute lunare realizate de asiguraţii prevăzuţi la art. 5 alin. (1) pct. I şi II. (...) (3) Baza de calcul prevăzută la alin. (1) şi (2) nu poate fi mai mare decât produsul dintre numărul mediu al asiguraţilor din luna pentru care se calculează contribuţia şi valoarea corespunzătoare a 5 salarii medii brute”. 
In plus, obligatia de plata a contributiei de asigurari sociale datorata de consilierii locali si de angajator rezulta si din interpretarea dispozitiilor art.26 din Legea nr.19/2000, care prevede in mod expres situatiile de exceptie in care “Contribuţia de asigurări sociale nu se datorează asupra sumelor reprezentând: a) prestaţii de asigurări sociale care se suportă din fondurile asigurărilor sociale sau din fondurile angajatorului şi care se plătesc direct de acesta, potrivit prezentei legi; b) drepturile plătite potrivit dispoziţiilor legale, în cazul încetării raporturilor de muncă, încetării raporturilor de serviciu ale funcţionarilor publici, încetării mandatului sau a calităţii de membru cooperator, altele decât cele acordate potrivit legii pentru perioada de preaviz; c) diurnele de deplasare şi de delegare, indemnizaţiile de delegare, detaşare şi transfer, precum şi drepturile de autor; d) sumele reprezentând participarea salariaţilor la profit;  e) premii şi alte drepturi exceptate prin legi speciale”.
In consecinta, pentru veniturile din indemnizatiile de sedinte realizate de personalul ales in functii elective se datoreaza contributia individuala de asigurari sociale, plata efectuindu-se lunar de către angajator, prin raportare la veniturile brute de natura drepturilor salariale realizate lunar de asiguraţi, fara ca aceasta sa depăşeasca plafonul a de 5 ori salariul mediu brut, precum si contributia de asigurari sociale a angajatorului, prin raportare la fondul total de salarii brute lunare realizate de asiguraţi fara ca aceasta sa depăşeasca produsul dintre numărul mediu al asiguraţilor din luna pentru care se calculează contribuţia şi valoarea corespunzătoare a 5 salarii medii brute.
Fata de dispozitiile instantei de recurs care a mentionat ca analizarea acestui punct din incheierea de sesizare a instantei trebuie sa se realizeze prin raportare la dispozitiile legale succesive adoptate in aceasta materie, tribunalul retine ca in Ordinul nr.340/04.05.2001 (privind Normele de aplicare a prevederilor Legii nr. 19/2000 privind sistemul public de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale, cu modificările şi completările ulterioare), in forma in vigoare in perioada incidenta in cauza, mentioneaza in cap.II pct.15 “Contribuabilii la sistemul public de pensii sunt cei prevăzuţi la art. 18 alin. (1) din lege”, iar la pct.18 –„ În cazul persoanelor care îşi desfăşoară activitatea în funcţii elective sau care sunt numite în cadrul autorităţii executive, legislative ori judecătoreşti, al membrilor cooperatori, precum şi în cazul persoanelor care desfăşoară activităţi exclusiv pe bază de convenţii civile de prestări de servicii, baza lunară de calcul al contribuţiei individuale de asigurări sociale o constituie veniturile brute de natura drepturilor salariale realizate lunar de aceşti asiguraţi”. Veniturile consilierilor locali nu se incadreaza in cele pentru care nu se datorează contribuţia de asigurări sociale prevazute in mod expres la pct.20 cap.II din Ordinul nr.340/04.05.2001.
 In ceea ce priveste procedura de urmat, aceasta este reglementata la pct.21, 24 si 27 cap.II din Ordinul nr.340/04.05.2001, astfel: „Plata contribuţiei de asigurări sociale datorate de angajator şi de asiguraţi se efectuează cu ordin de plată sau dispoziţiile de plată/încasare tip CAS la trezoreriile judeţene, respectiv trezoreriile sectoarelor municipiului Bucureşti, în conturile deschise pe seama caselor judeţene de pensii, respectiv, a Casei de pensii a municipiului Bucureşti”,  „Termenele de plată a contribuţiei de asigurări sociale sunt: a) data stabilită pentru plata drepturilor salariale pe luna în curs, în cazul angajatorilor care efectuează plata drepturilor salariale lunar, dar nu mai târziu de data de 20 a lunii următoare celei pentru care se datorează plata; b) data stabilită pentru plata chenzinei a 2-a, în cazul angajatorilor care efectuează plata drepturilor salariale chenzinal, dar nu mai târziu de data de 20 a lunii următoare celei pentru care se datorează plata; c) în situaţia în care plata drepturilor salariale se face după data de 20 a lunii următoare celei pentru care se datorează contribuţia de asigurări sociale, termenul scadent pentru plata contribuţiei este data de 20 a lunii următoare celei pentru care se datorează contribuţia; d) atunci când data de 20 a lunii este zi nelucrătoare termenul scadent este prima zi lucrătoare după data de 20 a lunii”, „Neplata contribuţiei de asigurări sociale la termenele prevăzute la art. 29 din lege generează plata unor majorări de întârziere calculate pentru fiecare zi de întârziere până la data achitării sumei datorate inclusiv. Cota majorărilor de întârziere se stabileşte conform art. 13 din Ordonanţa Guvernului nr. 11/1996  privind executarea creanţelor bugetare, aprobată şi modificată prin Legea nr. 108/1996 , cu modificările şi completările ulterioare. Prin sintagma fiecare zi de întârziere se înţelege fiecare zi calendaristică. Majorările de întârziere se calculează şi se datorează începând cu ziua următoare celei la care plata contribuţiei de asigurări sociale devine scadentă”. 
In Ordinul nr. 518/ 06.08.2001 (privind modificarea şi completarea Ordinului ministrului muncii şi solidarităţii sociale nr. 340/2001 pentru aprobarea Normelor de aplicare a prevederilor Legii nr. 19/2000 privind sistemul public de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale, cu modificările şi completările ulterioare), care a intrat in vigoare la data de 14 august 2001, la pct.8 se mentin aceleasi dispozitii privind obligativitatea contribuţiei de asigurări sociale „ Punctul 18 de la capitolul A secţiunea II va avea următorul cuprins: "18. (...) În cazul persoanelor care îşi desfăşoară activitatea în funcţii elective sau care sunt numite în cadrul autorităţii executive, legislative ori judecătoreşti, al membrilor cooperatori, precum şi în cazul persoanelor care desfăşoară activităţi exclusiv pe bază de convenţii civile de prestări de servicii, baza lunară de calcul al contribuţiei individuale de asigurări sociale o constituie veniturile brute de natura drepturilor salariale realizate lunar de aceşti asiguraţi”. De asemenea, la pct.10 din acelasi act normativ se prevede ca „Nereţinerea, precum şi reţinerea şi nevărsarea în condiţiile legii a contribuţiei individuale de asigurări sociale constituie stopaj la sursă şi se penalizează conform prevederilor legale privind executarea creanţelor bugetare. Penalităţile se aplică de organele specializate ale Casei Naţionale de Pensii şi Alte Drepturi de Asigurări Sociale o singură dată pentru aceeaşi sumă şi nu înlătură obligarea de la plata majorărilor de întârziere, conform legii." 
 Fata de aceste prevederi legale si avind in vedere ca persoanele vizate in cauza, consilierii locali au primit indemnizatia de sedinta cuvenita conform art.34 din Legea nr.393/2004 privind Statutul aleşilor locali, precum si documentele justificative ale concluziilor raportului de control, tribunalul retine ca pentru perioada ianuarie – august 2007 PMB nu a calculat şi virat la bugetul asigurărilor sociale, contribuţia de asigurări sociale datorată de angajator şi nu a calculat, reţinut şi virat contribuţia individuală de asigurări sociale aferentă veniturilor din indemnizaţiile de şedinţă realizate de personalul ales în funcţii elective. In consecinta, este corecta imputarea sumei de 33.286 lei reprezentând contribuţie individuală de asigurări sociale cu majorări de întârziere aferente 10.861 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei şi 22.295 lei majorări de întârziere aferente contribuţiei „angajatorului” ce urmează a fi actualizată la data pronunţării sentinţei.
Sustinerile paratilor Videanu Adrian, Busioc Camelia, Herea Daniela si Boagiu Iuliana din cuprinsul intimpinarii in sensul -ca alesii locali nu au beneficiat de nici un fel de contraprestatie din partea asiguratorului (Casa Nationala de Pensii si alte Drepturi de Asigurari Sociale), astfel ca nu s-au retinut si nu s-au virat contributiile de asigurari sociale de stat, iar reglementarea data de Legea nr.19/2000 si normele de aplicare au fost ambigue, motiv pentru care prin Ordinul Ministrului Muncii si Solidaritatii Sociale nr.680/2007 s-a stabilit ca incepind cu luna august 2007 in venitul brut care se ia in calcul la stabilirea drepturilor de asigurari sociale sa fie incluse si indemnizatiile de sedinta acordate membrilor comisiilor constituite la nivelul autoritatilor si institutiilor publice-, sunt contrazise de norma cadrul care reglementeaza obligatia de retinere si virare a contributiei de asigurari sociale, respectiv Legea nr.19/2000, dar si de normele de aplicare ale acesteia in vigoare in perioada vizata in actul de control, Ordinul nr.340/04.05.2001 si Ordinul nr. 518/ 06.08.2001. 
Tribunalul apreciaza ca sunt intrunite elementele angajarii raspunderii civile delictuale in sarcina persoanelor fizice mentionate in actul de control, in temeiul dispozitiilor art.998-999 Cciv.
Astfel, Primarul General al Municipiului Bucuresti, Videanu Adriean, in calitate de ordonator de credite (art.63 al.4 li.ta din Legea nr.215/2001), avea obligatia de a analiza „modul de utilizare a creditelor bugetare aprobate prin bugetele locale şi prin bugetele instituţiilor publice, ai căror conducători sunt ordonatori secundari sau terţiari de credite, după caz, şi aprobă efectuarea cheltuielilor din bugetele proprii, cu respectarea dispoziţiilor legale” (art.22 al.1 din Legea nr.273/2006) si raspunde pentru pejudiciul retinut in actul de control in temeiul art.23 al.2 lit.c din Legea nr.273/2006 („Ordonatorii de credite răspund de: (...) c) angajarea, lichidarea şi ordonanţarea cheltuielilor în limita creditelor bugetare aprobate şi a veniturilor bugetare posibil de încasat”. Paratii Busioc Camelia- director executiv la PMB-Directia Financiar Contabilitate, care in calitate de director economic a semnat si avizat ordonantarea de plata; Herea Danilea- sef serviciu financiar contabilitate, care a semnat si vizat recapitulatiile de state de salarii pentru consilieri şi Boagiu Iuliana- expert superior I din carul Directiei Financiar Contabilitate, care a intocmit statele de salarii si recapitulatiile de state de salarii, raspund conform art.6 al.2 din Legea nr.82/1991-“ (1) Orice operaţiune economico-financiară efectuată se consemnează în momentul efectuării ei într-un document care stă la baza înregistrărilor în contabilitate, dobândind astfel calitatea de document justificativ. (2) Documentele justificative care stau la baza înregistrărilor în contabilitate angajează răspunderea persoanelor care le-au întocmit, vizat şi aprobat, precum şi a celor care le-au înregistrat în contabilitate, după caz”.
 Vinovatia acestor persoane fizice in producerea prejudiciului rezulta din nerespectarea atributiilor ce le reveneau in materie contabila, in conditiile in care, contar sustinerilor paratei PMB din cuprinsul intimpinarii, dispozitiile art.5 al.1 pct.II din Legea nr.19/2000, in forma in vigoare in perioada incidenta in cauza, ianuarie-august 2007, erau clare, astfel ca exista o legatura directa de cauzalitate intre fapta si prejudiciu.
In consecinta, tribunalul va admite acest punct din actul de sesizare si va stabili raspunderea civila delictuala si va obliga la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 33.286 lei reprezentând contribuţie individuală de asigurări sociale cu majorări de întârziere aferente 10.861 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei şi 22.295 lei majorări de întârziere aferente contribuţiei „angajatorului” ce urmează a fi actualizată la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Videanu Adriean – primar general, Busuioc Camelia, Herea Danilea şi Boagiu Iuliana, si, pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul asigurărilor sociale de stat a acestor sume, la care se adaugă contribuţia „angajatorului” în sumă de 68.323 lei.

In ceea ce priveste pct.4 din incheierea de sesizare a instantei, privind suma de 945 lei reprezentând majorări de întârziere aferente sumei datorate bugetului de stat pentru neangajarea persoanelor cu handicap, în sarcina directorului executiv Tănăsoiu Daniel Dragoş, in raportul de control intermediar (fila 133) se mentioneaza ca in luna ianuarie 2007 PMB a avut un numar de 878 persoane angajate pentru care trebuiau incadrati 35 salariati persoane cu handicap; in in luna februarie 2007 PMB a avut un numar de 881 persoane angajate pentru care trebuiau incadrati 35 salariati persoane cu handicap, iar in luna martie 2007 PMB a avut un numar de 894 persoane angajate pentru care trebuiau incadrati 36 salariati persoane cu handicap. PMB nu a angajat persoane cu handicap, fapt pentru care s-a optat pentru virarea la buget a unei sume egale cu 50% din salariul de baza minim brut pe tara inmultit cu numarul de locuri in care nu s-au angajat persoane cu handicap, iar potrivit art.77 al.2 din Legea nr.448/2006, acesta suma trebuia platita lunar. Din analiza documentelor prezentate, reclamanta a retinut ca sumele datorate pentru lunile ianuarie-martie 2007 au fost virate cu intirziere cu OP nr.1958/11.05.2007, astfel ca pentru neachitarea la scadenta a obligatiilor de plata, se datoreaza majorari de intirziere pentru fiecare zi, incepind cu ziua imediat urmatoare termenului de scadenta si pina la data stingerii sumei datorate, inclusive. Reclamanta a calculat majorari de intirziere in cuantum de 945 lei, constatind incalcarea dispozitiilor art.115, 116 si 108 al.6 din OUG nr.92/2003 si art.77 al.3 din Legea nr.448/2006, stabilind raspunderea in sarcina paratului Tănăsoiu Daniel Dragoş director executiv la PMB- Directia Resurse Umane, care a intocmit, semnat si avizat ca bun de plata referatul nr.2408/12.04.2007 prin care a comunicat cu intirziere ca PMB are de plata la bugetul de stat sumele reprezentind echivalentul numarului de locuri de munca pentru lunile ianuarie-martie 2007.
In sentinta recurata, tribunalul a mentionat ca reclamanta nu a ţinut cont de faptul că art.103 din Legea nr.448/2006 a prevăzut obligaţia Autorităţii Naţionale pentru Persoane cu Handicap ca în termen de 60 de zile de la data de 21.12.2006 să emită norme de aplicare a Legii 448/2006, astfel ca nu se poate reţine culpa pârâtului în plata cu întârziere a plăţii către bugetul de stat atât timp cât acesta a efectuat demersurile necesare (adresa nr.1077/15.02.2007) la autorităţile competente care i-au comunicat răspuns în luna martie 2007, iar în data de 12.04.2007 acesta a întocmit un referat cu propunerea de plată a acestei contribuţii la bugetul de stat. De asemenea, in sentinta recurata s-a retinut ca însuşi legiuitorul prin art.57 din HG nr.268/2007 a prevăzut că ANPH va elibera prin ordine ale preşedintelui instrucţiuni pentru aplicarea unitară, coerentă şi lipsită de arbitrariu a art.77 din Legea nr.448/2006.
Pe de alta parte, in decizia pronuntata in recurs, Curtea de Apel nu a facut referire la acest punct din incheierea de sesizare a instantei, motiv pentru care, in rejudecarea cauzei, tribunalul nu va mai proceda la analizarea acestuia. In subsidiar, tribunalul apreciaza insa ca modul de solutionare a acestui capat de cerere este corect intrucit normele legale neclare l-au pus pe parat in imposibilitatea aplicarii dispozitiilor art.77 al.3 din Legea nr.448/2006.
Tribunalul apreciaza drept corecte sustinerile paratului din cuprinsul intimpinarii in sensul ca prevederile lit.a alin.3 al art.77 din Legea nr. 448/2006 sunt susceptibile de interpretare având în vedere că nu se prevede dacă este vorba despre luna în care nu s-au făcut angajări sau luna ulterioară acesteia, iar algoritmul de calcul prevăzut în art. 120 alin. 1 din Codul de procedură fiscală nu putea fi aplicat în perioada 21 decembrie 2006-4 aprilie 2007 întrucât suma datorată bugetului de stat nu era ea însăşi certă pentru că nivelul salariului minim brut de ţară la care se aplica procentul de 50%  înmulţit cu numărul de locuri de muncă în care nu s-au angajat persoane cu handicap a fost stabilită abia prin art. 42 din Normele Metodologice de aplicare a Legii nr.448/2006 aprobate prin HG nr.268/2007 publicată în M.Of. nr. 233 din 4.04.2007 si data de scadenţă a obligaţiei nu era stabilită.
In consecinta, fata de probele administrate in cauza, tribunalul va admite în parte încheierea de sesizare a Curţii de Conturi in sensul ca va admite pct.1 din incheierea de sesizare a instantei, privind stabilirea raspunderii civile delictuale si obligarea la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 4.478.328,45 lei reprezentind diferenta prêt teren platita peste nivelul aprobat prin HCGMB nr.295/2006, cu foloase nerealizate aferente de 62.090,14 lei, ce urmeaza a fi actualizate la data pronuntarii sentintei, in solidar in sarcina urmatorelor persoane: Mihutu Lumitita, Sommer Vladimir, Sosoaca Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Vaduva Dan- membrii comisiei de negociere, Videanu Adriean, Dragoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia si Mitu Monica- ca semnatari ai contractului de vinzare- cumparare si, pe cale de consecinta, obligarea PMB de a vira sumele recuperate in contul bugetului local ca restituiri din finantarea anilor precedenti; va respinge ca neintemeiat pct.2 din incheierea de sesizare a instantei, privind stabilirea raspunderii civile delictuale si obligarea la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 32.602.562 lei reprezentând plăţi nelegale pentru lucrările de reabilitare a străzilor, cu foloasele nerealizate de 1.532.979 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Udrişte Gheorghe, Sommer Vladimir, Constantinescu Florentina, Busuioc Camelia, Ilie Valeriu, Mitu Monica, Falan Viviana, Titu Valentin şi Bădoiu Elena, si pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti de a vira sumele recuperate în contul bugetului local ca restituiri din finanţarea anilor precedenti; va admite pct.3 din incheierea de sesizare a instantei, privind stabilirea raspunderii civile delictuale si obligarea la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 33.286 lei reprezentând contribuţie individuală de asigurări sociale cu majorări de întârziere aferente 10.861 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei şi 22.295 lei majorări de întârziere aferente contribuţiei „angajatorului” ce urmează a fi actualizată la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Videanu Adriean – primar general, Busuioc Camelia, Herea Danilea şi Boagiu Iuliana, si, pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul asigurărilor sociale de stat a acestor sume, la care se adaugă contribuţia „angajatorului” în sumă de 68.323 lei; va respinge ca neintemeiat pct.4 din incheierea de sesizare a instantei, privind obligarea la plata sumei de 945 lei reprezentând majorări de întârziere aferente sumei datorate bugetului de stat pentru neangajarea persoanelor cu handicap, în sarcina directorului executiv Tănăsoiu Daniel Dragoş si, pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul stat a acestei sume.

PENTRU ACESTE MOTIVE,
ÎN NUMELE LEGII
HOTĂRĂŞTE:

	Admite în parte încheierea de sesizare a Curţii de Conturi a României – Camera de Conturi Bucureşti – Direcţia de Control Financiar Ulterior Bucureşti, cu sediul în Bucureşti, sector 1, str. Georges Clemenceau, nr. 3, în contradictoriu cu pârâta-parte prejudiciată Primăria Municipiului Bucureşti, cu sediul în Bucureşti, sector 6, Splaiul Independenţei, nr. 291-293 şi pârâţii Videanu Adriean, domiciliat în Bucureşti, sector 3, str. Piaţa Alba Iulia, nr. 4, bl. 13, sc. A, et. 9, ap. 45, Mihuţu Luminiţa, domiciliată în Bucureşti, sector 1, bd. Ion Mihalache, nr. 154, sc. B, ap. 58, Sommer Vladimir, domiciliat în Bucureşti, sector 6, Cotroceni, nr. 27, Şoşoacă Bogdan, domiciliat în Bucureşti, sector 1, Tipografilor, nr. 29B, Constantinescu Florentina, cu domiciliul ales la SCPA „Ceparu şi Irimia”, situat în Bucureşti, str. Spiru Haret, nr. 2, ap. 4, sector 1, Iordache Adrian, cu domiciliul ales la SCPA „Ceparu şi Irimia”, situat în Bucureşti, str. Spiru Haret, nr. 2, ap. 4, sector 1, Halipa Veronica, domiciliată în Bucureşti, sector 2, Alexandru Donici, nr. 32, Ion Florea, domiciliat în Bucureşti, sector 4, Gheorghe Şincai, nr. 5, Panaitescu Simona, domiciliată în Bucureşti, sector 1, Soveja, nr. 97, Mitu Monica, cu domiciliul ales la SCPA „Ceparu şi Irimia”, situat în Bucureşti, str. Spiru Haret, nr. 2, ap. 4, sector 1, Udrişte Gheorghe, cu domiciliul ales la SCPA „Ceparu şi Irimia”, situat în Bucureşti, str. Spiru Haret, nr. 2, ap. 4, sector 1, Ilie Valeriu, cu domiciliul ales la SCPA „Ceparu şi Irimia”, situat în Bucureşti, str. Spiru Haret, nr. 2, ap. 4, sector 1, Fălan Viviana Catia, domiciliată în Bucureşti, str. Vlădeasa, nr. 3, bl. C68, sc. 1, et. 7, ap. 28, sector 6, Ţâţu Valentin, cu domiciliul ales la SCPA „Ceparu şi Irimia”, situat în Bucureşti, str. Spiru Haret, nr. 2, ap. 4, sector 1, Bădoiu Elena, domiciliată în Bucureşti, str. Estacadei, nr. 13, bl. 82, sc. 3, et. 3, ap. 53, sector 6, Herea Daniela, domiciliată în Bucureşti, sector 6, Aleea Cetăţuia, nr. 4, bl. M22, sc. 1, ap.4, Boagiu Iuliana, domiciliată în Bucureşti, sector 3, Aleea Iosif Hodos, nr. 6, bl. J15, sc. A, ap. 14, Tănăsoiu Daniel Dragoş, domiciliat în Bucureşti, sector 5, Calea 13 Septembrie, nr. 121, sc. 2, ap. 28, Văduva Daniel Cosmin, domiciliat în Bucureşti, sector 1, şos. Kiseleff, nr. 24, Drăgoi Alexandru Bogdan, domiciliat în Bucureşti, sector 2, str. Aurel Vlaicu, nr. 104, si Busioc Camelia, domiciliată în Bucureşti, sector 1, str. Arh. Ion Mincu, nr. 8, et.2, ap. 6.

            Admite pct.1 din incheierea de sesizare a instantei in sensul ca stabileste raspunderea civila delictuala si obliga la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 4.478.328,45 lei reprezentind diferenta pret teren platita peste nivelul aprobat prin HCGMB nr.295/2006, cu foloase nerealizate aferente de 62.090,14 lei, ce urmeaza a fi actualizate la data pronuntarii sentintei, in solidar in sarcina urmatorelor persoane: Mihutu Luminita, Sosoaca Bogdan, Constantinescu Florentina, Iordache Adrian, Halipa Veronica, Ion Florea, Panaitescu Simona, Vaduva Dan- membrii comisiei de negociere, Videanu Adriean, Dragoi Alexandru Bogdan, Busioc Camelia si Mitu Monica- ca semnatari ai contractului de vinzare- cumparare si, pe cale de consecinta, obliga PMB de a vira sumele recuperate in contul bugetului local ca restituiri din finantarea anilor precedenti.

           Admite pct.3 din incheierea de sesizare a instantei, in sensul ca stabileste raspunderea civila delictuala si obliga la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 33.286 lei reprezentând contribuţie individuală de asigurări sociale cu majorări de întârziere aferente 10.861 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei şi 22.295 lei majorări de întârziere aferente contribuţiei „angajatorului” ce urmează a fi actualizată la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Videanu Adriean – primar general, Busioc Camelia, Herea Danilea şi Boagiu Iuliana, si, pe cale de consecinta, obliga Primăria Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul asigurărilor sociale de stat a acestor sume, la care se adaugă contribuţia „angajatorului” în sumă de 68.323 lei. 

            Respinge ca neintemeiat pct.2 din incheierea de sesizare a instantei, privind stabilirea raspunderii civile delictuale si obligarea la plata catre Primaria Municipiului Bucuresti a sumei de 32.602.562 lei reprezentând plăţi nelegale pentru lucrările de reabilitare a străzilor, cu foloasele nerealizate de 1.532.979 lei ce urmează a fi actualizate la data pronunţării sentinţei, în solidar, în sarcina următoarelor persoane: Udrişte Gheorghe, Sommer Vladimir, Constantinescu Florentina, Busuioc Camelia, Ilie Valeriu, Mitu Monica, Falan Viviana, Titu Valentin şi Bădoiu Elena, si pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti de a vira sumele recuperate în contul bugetului local ca restituiri din finanţarea anilor precedenti.

         Respinge ca neintemeiat pct.4 din incheierea de sesizare a instantei, privind obligarea la plata sumei de 945 lei reprezentând majorări de întârziere aferente sumei datorate bugetului de stat pentru neangajarea persoanelor cu handicap, în sarcina directorului executiv Tănăsoiu Daniel Dragoş si, pe cale de consecinta, obligarea Primăriei Municipiului Bucureşti la virarea către bugetul stat a acestei sume.
 
        Cu recurs în 15 zile de la comunicare.

         Pronunţată în şedinţă publică, azi, 19.05.2011.

Preşedinte,                                                                                                             Grefier,